BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 35 



sau 



103 caî, travaliul indicat pe secundă. 



Resultatul ast fel obţinut, trebue să se verifice şi pe cale hidrodinamica, 

 tratând adică motorul ca receptor idraulic. 



După trecerea cotuluî, în secţiunea CD sau a ls care precede planul 

 CD', de unde începe pregătirea detanteî, iuţela reală a aburului este de 

 201 ra -, după cum am vedut. 



In orificiul de eşire cd, aburul atinge iuţela de 910 m -,508, şi fiind-că, 

 pe când moleculele sunt aruncate de-acolo cu acesta iuţela, tubul se re- 

 trage în sens contrariu cu 37 m -.68, ar remânea ca iuţela reală a fluidului 

 în orificiu să fie numai de 872 m -,828. 



Dacă comparăm însă tablele de iuţeli ale aburului când curgerea se 

 face în atmosferă, aflăm următorele valorî, pentru caşul când tensiunea 

 interioră este de 2 atmosfere, cât domină adică în tuburile motorului 

 ce studiam : 



353 m -,3 iuţela în gura ţevii ; „•.,■, 



481,72 iuţela aburului complet destins, după d-1 Zeuner, în secţiunea 

 c'd' la o mică distanţă de orificiu, unde aburul ajunge în adever la maxi- 

 mul de iuţela, ce el pote dobândi sub tensiunea dată. 



«De şi iuţela maximă este atinsă afară din tub, dice d-1 Devillez, sec- 

 ţiunea vinei fluide se pote însă privi constantă pe distanţa c c', şi atunc 

 e absolut acelaş lucru ca şi cum orificiul, fără a-şî schimba dimensiunea 

 s'ar fi mutat în dd', şi detanta completă s'ar fi întâmplat în interiorul 

 ţevii de curgere». Să observăm însă că în ceea-ce privesce temperatura, 

 maî scădută în c'd' de cât în cd, nu putem aplica acelaşi raţionament 

 de 6re-ce aburul, aruncat o dată din motor, nu maî are nici o acţiune 

 termică asupra acestuia, ast-fel că, în calculul travaliului termodinamic 

 trebuia învederat păstrată temperatura t % din orificiu. 



Din compararea valorilor de maî sus, resultă că pe distanţa ce' se în- 

 tâmplă un spor de iuţela de 128 m -,41, care neapărat se susţine pentru 

 orî şi ce acceleraţiune ar avea fluidul în orificiu, pe cât timp faptul de- 

 pinde numai de stabilirea detanteî complete ; tensiunile remâind aceleaşî. 



Iuţela reală prin urmare a aburuluî în secţiunea c'd' care se pote con- 

 sidera ca făcend parte din tub, este : 



J x = 872 m -,828 + 128<"-,41 == 1001 m -,24 



valore, ce remâne şi acum maî jos de jumătatea limiteî, pe care am sta- 

 bilit-o pentru iuţela vaporului, în condiţiunile puse dintru'nceput. 



Aplicând principiul variaţiuniî forţelor viî, găsim pentru travaliul mo- 

 torului, privit în mod idrodinamic: 



