BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 37 



luată, înmulţită cu raportul dintre iuţela reală a fluidului destins şi iuţela 

 de rotaţiune a întregului sistem. 



y prin urmare, în caşul presinte, este 1001 ra -,24, şi i iuţela de rota- 

 ţiune = 37 m -,68. 



După Weisbach, travaliul curgerii vinei de vapor, ce considerăm, se 

 cifreză, socotind că fluidul s'ar goli pe-o singură gură: 



r ţ fiind un coeficient de reducere dinamică, ce variază între 0,95 şi 0,99, 

 chiar când ajustagiul de la orificiu e considerat teoreticesce că evită con- 

 tracţiunea. Din felul de constituire al vinei pe distanţa pe care ea curge 

 masivă şi din frecarea acesteia de aer, resultă în adever că presiunea 

 vie nu remâne absolut întregă, după cum o presupune formula luî Weis- 

 bach, ci se află puţin maî redusă, în cât luând media între cele doue 

 valori iudicate, adică <p = 0,97, obţinem travaliul real sau efectiv, când 

 alte circumstanţe nu intervin. 



Avend travaliul vinei, presiunea eî, static evaluată, va fi : 



P = ('fX|x?):J = -fX|j 



2g 



sau aritmeticesce : 



P = 0,07 X ^~Ş X 1001,24 = 7^,729, 



şi atunci presiunea de recul din ecuaţiunea (1) preţuesce: 



1001 24 

 P = 7,729 X^|P = 205 S359 



cu acest sens real : când cele patru şipote de abur sunt în plină acţiune 

 forţa de recul represintă o energie capabilă de-a'nvinge o resistenţă de 

 205 k -,359, mânînd-o într'o secundă, în direcţiunea tangentei, pe-o distanţă, 

 de 36 m -,68. 



De unde prin urmare: 



(T = 205 k -,359 X 37 ra -,68 = 7737,927 



adică travaliul dobândit prin calculul termodinamic. 



Trebue, cred, să observăm că prin trei diferite metode am ajuns aprope 

 la acelas resultat. 



Consumaţiunţa de abur şi. de combustibil. Consumaţiunea de abur şi de 

 combustibil pentru producerea unui travaliu unitar, cal-oră de pildă, fiind 

 nota practică sau industrială a superiorităţii unui motor, chestiunea me- 

 rită a fi studiată în mod comparativ. 



