BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 39 



în realitate motoriî remânend în genere ceva mai jos de datele lor teo- 

 retice. Ideia care ne-o facem însă prin acest coeficient de perfecţiune 

 este justă, căci el ne spune cu cât se apropie motorul real de forma 

 luî abstrasă, întru cât sciinţa de adî respică de adânc înlănţuirea feno- 

 menelor reale. 



Dacă facem apel la datele sigure, dobândite în mod experimental, 

 putem stabili în genere că consumaţiunea de vapori se ţine la 6 kilo- 

 grame pentru cal-orâ, cu o ardere de 0,600 până la 0- k -,700 cărbune, la 

 machinele fixe, sistem prin presiune, realisând tote condiţiunile de per- 

 fecţie : presiune înaltă, distribuţiune Corliss, detantă în carcade, conden- 

 sator şi înveliş cu fluid cald. 



La motorî obicinuiţi, de-o construcţiune asemenea îngrijită şi înzestraţi 

 de condensator, consumaţiunea este de cel puţin 8 klgr. vapori pe cal oră 

 indicat, iar cărbunele cheltuit se urcă la 1 kgr., şi machinele acestea 

 sunt dintre cele maî recomandate, în trebuinţele curente ale industriei. 



Dacă vom căuta să ne dăm semă de împrejurările, cari apropie motorul 

 nostru de tipul cerut de teorie, va trebui să punem în prima linie în- 

 trebuinţarea detanteî libere şi simplificarea construcţiuneî, din economia 

 căreia nu numai organele intermediare, dar chiar cilindrele aii dispărut. 

 In acest chip, nu maî avem spaţiu vătămător ; pierderea prin radiaţiune 

 şi conductibilitate este aprope înlăturată, în vederea repeziciuneî cu care 

 vaporul trece prin conducte şi a scurtimeî drumului şeii, independent de 

 cele-1'alte disposiţiunî luate spre a'l protege împotriva permeabilităţii ca- 

 lorice. Frecarea, ce vaporii încercă în ţeve provocă în adever o pierdere 

 de încărcare, dar acesta pierdere este restituită ca energie totală, în contul 

 motorului, sub alte forme de puteri, după cum am observat deja. 



La machinele prin presiune, laminagiul nu se pote cu desăvârşire în- 

 lătura, iar cotiturile din camera de distribuţiune, precum şi suprafeţele 

 mari de radiaţiune ale acestora fac ca aburul să nu intre în motor cu 

 presiunea indicată de manometrul căldării. Resistenţele la intrare, din 

 planul luminelor, s'aii înlăturat, la motorul nostru, prin disposiţiunea aspi- 

 raţi unei, ce vine în ajutorul fluidului, păstrându-î tensiunea luî manome- 

 trică. Supapele sau sărtarele de orî-ce construcţiune ar fi, nu se retrag 

 absolut instantaneu şi nu staii plin şi îndestul deschise în tot timpul dat 

 teoreticesce admisiuneî ; deşertarea în condensator asemenea nu dispune 

 de tot timpul cerut. Contrapresiunea vaporilor de pe cea-1'altă faţă a 

 pistonului este tot-d'auna ceva superioră presiuneî din condensator, iar 

 la maşinele policilindrice, acesta contrapresiune este şi maî accentuată. . . 

 Atâtea cause de pierderi şi de întârdierî în fazele impuse unuî ciclu 

 perfect. Admisiunea continuă sau curgerea liberă a fluidului, constitue 

 prin urmare un pas însemnat spre nouî perfecţiuni. 



