42 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Presiunile de frecare ce se exercită asupra arborului sunt P şi P', aceea 



a roţiî de reacţiune OA şi aceea a scriptuluî de transmisiune OB, carî 



« ^i^-r— — ' putend fi considerate ca paralele şi de a- 



/^*"^^^\--^ \ celaş sens, se întrunesc într'o resultantă a 



f f t \ \ \ \ cărei intensitate este P -f- P', cu punctul 



( 1 ||P ) J )~* P ?~* seu de aplicaţiune în spre P'. Dacă am 



\V y I / / desface acesta resultantă în alte doue com- 



v^*""^"?^-^.^' ponente, carî să lucreze asupra gâtlejurilor 



arborului, intensitatea lor trebue să remâe 



Fi §- 3 - tot P + P. 



Pentru al treilea gâtlej de consolidare, care vine la intrarea aburului 



P + P' 

 în camera de condensaţiune, luăm — - — , presiune pe care evident o 



evaluăm în plus. 



Presiunea totală de frecare va fi dar, adăogând 100 klgr., pentru greu- 

 tatea sistemei: 



/>=1,33-(P + P'j + 100 



Travaliul transmis fiind de 7738 kilogramometre, 



P === 7738 : 37 ra -,68 = 205 k -,360 

 ?' = 7738 : ll ra - = 703 k -,454 



908 , 814 



şi 



p = 1008,814, 



presiune totală de frecare. 



După Coulomb şi Morin, travaliul absorbit într'o secundă, prin frecarea 

 fusurilor, când diametrul lor nu trece peste 10 centimetre, se evalueză : 



Cr ~ t ' / - 30 



Coeficientul / al frecării se ia în genere 0,07 pentru drug de fontă 



Să observăm însă că pentru raportul 1,06, respunde un nou raport prin care se 

 16gă diametrele arborului gol : 



d. inter. arb. gol. 



— — — 6 



d. exter. arb. gol. ' 



în cât 



d inter. arb. gol = 0,070 X °>6 = O» 1 -, 042. 



ceea-ce însemneză că putem merge cu siguranţă până la m -,042 cu diametru secţiu- 

 ne! de golire interioră, când diametrul exterior este de 0,070. 



Pentru un diametru însă interior de ,n -,033, este suficientă grosimea calculată 

 «>•"•, 066. 



