60 BULETINUL SOCIETĂŢIÎ DE SCIINŢE 



In afară de aceste se mai întîlnesc, reu păstrate, numerose bivalve cu 

 ornamentaţiune fină a scoicilor. 



Unele din formele arătate, aduc aminte pe acele găsite în unele locurî 

 în păturile de Klaus (Klausschichten) a căror delimitare nu este încă 

 făcută. Cu atât maî mult acesta apropiere de vîrstă s'ar putea face cu 

 cât păturile de Klaus sunt bine desvoltate în S. O. Transilvaniei. Herbich (1) 

 le-a făcut cunoscut în Nagyhagymâs ; Hauer şi Suess (2) a descris fauna 

 de la Vestul Bucegilor; în timpul din urmă Redlich (3) a atras atenţi- 

 unea asupra bogatei faune de la Strunga, cam 30 km. spre est de Rucăr. 

 In ultimele lunî, avui ocasiunea să studiez maî de aprope multe din for- 

 mele de la Strunga, culese pentru museele universităţeî şi museul imperial 

 din Viena. Nicî o asemenare nu există între acesta faună şi cea din 

 Valea Lupului. Dintre Ammoniţiî ce aprope esclusiv constituesc fauna 

 de la Strunga, nicî unul nu se găsesce în calcarul roşiu de lîngă Rucăr- 

 Tot aşa se pare a fi şi cu brachiopodele. Redlich citează numaî Tere- 

 bratula ventricosa Ziet, iar eu găsiî şi Rhynconella coaretala var, MisceV.a 

 oppel. Ambele nu se întîlnesc între formele maî sus citate. 



Aşa dar este esclusă vîrsta păturilor de Klaus pentru calcarurile roşiî 

 din Valea Lupului, care par a fi maî recente. 



Un punct de comparaţie îmî procură lucrarea d-luî Prof. Uhlig, asupra 

 faunei calloviene din Babierzowka lângă Neumarkt în Galiţia de Vest (4) 

 în care se cuprinde maî tote formele înşirate maî sus. Acele chiar carî 

 acolo nu se întîlnesc (Ter. dorsoplicata, Valdk. mărgărita) sunt carac- 

 teristice aiurea (Francia, Vils) depositelor calloviene. 



O analogă faună fu descrisă în ultimul timp de către Parona din 

 Acque Fredde pe partea italienescă a laculuî de Guarda (5). Scopul acesteî 

 notiţe ne fiind de cât de a face cunoscut presenţa acestor deposite cal- 

 loviene şi în Carpaţiî românescî, îmî reserv dreptul de a veni asupra 

 amănunţimilor de asemenare a fauneî acestor diferite localităţî în lucrarea 

 ce o pregătesc asupra constituţiei geologice a întregeî regiunî a basenuluî 

 Dîmbovicioreî. 



(1) Szekler land p. 129. 



(2) Verhandlungen der k. k. geol. Reichsanstalt p. 1867, p. 28 şi 126. 



(3) Ibid. 1896 p. 69. 



(4) Iahrbuch dcr k. k. geol. Reichsanstalt Bd. XXVIII 1878 p. 641; Bd. XXXI 

 1881 p. 381; Bd. XL, 1890 p. 



(5) Mem. Academia dei Linceî Serie 4 voi. VII, 1894. 



