BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 61 



STUDII GEOLOGICE IN DISTRICTUL SUCEAVA 



DE 



SAVA ATHANASIU 



Presentat la 2 / 14 Februarie, 1898. 



In vara anului trecut 1897, mi s'a acordat de Ministerul instrucţiunii un 

 ajutor de 500 leî pentru studii geologice în judeţul Suceava. Observaţiile 

 pe care le-am făcut în August şi Septembrie le dau în cele ce urm£ză în 

 o serie de comunicări relative la diferite regiuni. Atenţiunea mi-a fost înainte 

 de tote îndreptată asupra depositelbr sedimentare fosilifere din acest judeţ, 

 nu am neglijat însă cu totul, şi cele-lalte regiuni, pentru a-ml face din pro- 

 pria vedere o idee de împrejurările geotectonice a acestei părţi interesante 

 din arcul carpatic, Pentru înregistrarea faptelor m'am servit de foile res- 

 pective din harta topografică, scara 1:50000, a M areluî Stat- Major român 



1. Privire generală asupra structureî geologice. 



Nu cunoscem în Carpaţiî României nici o regiune care să ne presinte 

 o secţiune maî complectă a regiunii carpatice, de cât regiunea din judeţu, 

 Suceava, cuprinsă între rîul Moldova la Est şi înălţimele Călimanilor la 

 West. Dacă din punct de vedere paleontologic, acesta regiune este pote 

 una dintre cele maî puţin favorisate, cum de alt-fel şi este de aşteptat 

 ţinend cont de natura terenurilor ce o constituesc, din punct de vedere 

 geotectonic şi petrografic este regiunea cea maî interesantă din Carpaţiî 

 României. Tote zonele constitutive ale arcului carpatic le avem aici repre- 

 sentate numai pe solul României, în condiţiţiunî de ajuns de favorabile 

 pentru studiu, şi cercetarea amănunţită a acestei regiuni, ar contribui nu 

 puţin pentru eluciderea multor cestiunî întunecose din geologia Carpaţilor. 



In strînsă legătură eu structura geologică diferită, deosebim în înfăţo- 

 şarea generală a terenului 3 tipuri de structură ; pornind de la Est spre 

 West avem : I. Platoul sarmatic, II. Arcul carpatic, III. Masele eruptive 

 terţiare. 



In constituţia geologică a arcului carpatic, pornind de la marginea sa 

 externă, deosebim zonele următore: 1. Zona Flyschuluî. 2. Zona Klippelor. 

 3. Zona şisturilor cristaline, în fine la marginea sa internă avem, 4. depo- 

 sitele cretacice superidre de la Glodu şi depositele eogene cu numuliţî din 

 basenul Dorneî. 



Schema următore represintă aceste părţi constitutive ale judeţului Su- 

 ceva în succesiunea lor horizontală, aşa cum ne-ar fi representate pe charta 

 geologică. 



