62 



BULETINUL SOCIETĂŢIÎ DE SCIINŢE 



III 



II 



Arcul carpatic 



I 



Masele eruptive 

 terţiare 



Călimanî 



4 

 Eogen 



Cretacic 

 super. 



3 



Masa 



şisturilor 



cristaline 



2 

 Klippe 



(Neocom) 



1 



Flysch 



(Eogen 



şi cretacic 



superior) 



Platoul sarmatic 



între 

 Moldova şi Şiret 



Regiunea Klippelor 

 Ost-Carpatice 



Regiunea carpatică 



Platoul 

 Ruso-Podolic 



I. Platoul sarmatic. Alcătuesce în întregime regiunea dintre Şiret şi Mol- 

 dova, continuându-se la Nord-Est şi Est cu marele Platou Ruso-Podolic. 

 Pretufindine unde straturile sale se arată descoperite, ele apar horizontale. 

 nederanjate din aşedarea lor primitivă. El e constituit la basă din argile 

 plastice albăstrii, eşind la iveală pretutindenea în fundul pâraelor şi for- 

 mând stratul inpermeabil a regiune!. In aceste Argile sunt cuprinse Jig- 

 niturile de la Soldănescî, Rădăşenî, Rotopănescî etc. Date positive asupra 

 vîrsteî acestor argile lipsesc până acum. E probabil ca să fie de aceiaşi 

 vîrstă cu Tegelid de Hernals care formeză membrul inferior al sarmati- 

 culuî în basenul Vieneî. De-asupra argilelor albastre, urm6ză o alternanţă 

 puternică de nâsipurî cu Ceriţi, bancuri de calcar volitic şi păturî subţiri 

 de argile năsipose. In fine de-asupra acestora, imediat sub loss, o pătură 

 de areile năsipose gâlbiî, care pe une locuri atinge o grosime de 3 m. 

 Aceste argile superiore, nu conţine fosilele obicinuite sarmatice ; în câte-va 

 locuri am găsit urme de scoici de apă dulce, deci n'ar fi hazardat daci 

 le-am considera ca representănd deposite de apă didce în acesta parte a 

 Moldovei. 



Ceia ce caracteriseză relieful, acestei porţiuni a platoului sarmatic sunt 

 prăbuşiturile de teren causate de erosiuni subterane. Apele de infiltraţiune, 

 în drumul lor sub-pămînten, iau cu dînsul năsipul din straturile interiore ; 

 din causa acestui defect de masă, straturile superioare se cufundă la ori- 

 gina pâraelor şi de-alungul lor. Fenomenul îşî găsesce deci explicarea în 

 constituţia geologică a solului. Exemple admirabile de aceste prăbuşituri 

 găsim la : Rădăşenî, Hârtop, Huşi, etc. 



II. Arcul Carpatic. Sub acest nume co<>rindem tote formaţiunile geolo- 

 gice care aii luat parte la mişcările horizontale, prin urmare au fost plisate. 

 Călimaniî sunt cuprinşi în regiunea Carpatică, dacă sub acest nume voim 

 să înţelegem totă partea munt6să în general, dar eî nu pot să aparţină 

 la arcul Carpatic propriii dis, ne luând parte la mişcările cari 'i-au dat 

 nascere. Asupra margine! externe a Carpaţilor din Moldova de sus, găsim 

 în literatura streină cele maî eronate idei. Lehman n, d. e., şi Anton Reh- 





