BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



29 



0,9 X 0,173 =0, k 156, 



luând pentru £ valorea rotundă 0,9, în vedere că, după experienţele luî 

 Peclet, trecerea fluidelor prin tuburi calde este maî întârdiată. 



* * 



* 



Detanta liniară. In momentul în care aburul stă să năvălescă pe sec- 

 ţiunea CD', noî am dispus strîmtorarea acelui orificiu printr'un ajustagiu 

 conic convergent, urmat de un cilindru, silind ast-fel fluidul să curgă 

 pe-o secţiune maî mică cd = a 2 . 



Să notăm imediat, că teoreticesce un asemenea ajustagiu evită con- 

 tracţiunea, în cât debitul calculat remâne cum e. 



In baza principiului permanenţii, aburul sosit în C D va trebui să curgă 



maî departe, în acelaş timp şi 

 în aceeaşi cantitate, pe-o sec- 

 i/', ţiune redusă, în cât acesta e 

 nevoit să 'şî accelereze mişcarea 

 în raportul cerut de îngustimea adusă eşireî. Din punctul de 

 vedere fisic, energia calorică cu care fluidul sosesce încărcat în 

 planul CD, se va transforma, în proporţiune maî mult sau maî 

 puţin mare, în energie cinetică, avend ast-fel, în orificiul o a , 

 aburul cu atât maî rece, cu cât iuţela sa de eşire va trebui să 

 fie maî accelerată. Intre iuţela de curgere, ce fluidul va fi silit 

 să ia, faţă cu trecerea, ce i se lasă, şi temperatura acestuia în orificiul a 2 , 

 există în adever o relaţiune matematică, ce traduce fenomenul transfor- 

 mării energiilor de cari vorbim. 



Ne putem da prin urmare temperatura de eşire a fluidului, fie 50° Cel- 

 sius, cu îndatorirea de a căuta iuţela, ce va avea aburul în orificiu, pentru 

 ca el să scadă la acea temperatură. Şi iuţela ce căutăm va fi imediat 

 dedusă din ecuaţiunea curgerii adiabatice a vaporilor : 



J = 



= \j 2g. E [c(t x -t 2 ) 



r, x. 



•r<> Xo 



Pregătirea numerică e forte uşoră : 



2g = 19,6 îndoitul constantei de atracţiune terestră ; 

 E = 425, echivalentul mecanic al căldurii, după Hirn ; 

 c — 1,013, căldura specifică a apei de la 100° în sus, după Clausius; 

 t x = 220°,6 temp. aburuluî în tub, la tensiunea de 2 at. ; 

 t 2 == 50°, temp. sa în secţiunea cd, în care se produce răcirea, pre- 

 gătită însă ca şi iuţela de năvălire, ceva maî din amont ; 

 r x Xj = 521,866 X 0,930 = 485,335, căldura latentă de vaporisaţie a flui- 

 dului efectiv din tub, — x fiind cantitatea specifică de vapori 

 în amestec ; 



