BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 25 



fiind- că Jj, saii iuţela din secţiunea AB, de la bază, remâne aprope ne- 

 schimbată, rotaţiunea neavend vre-o influenţă asupră-î ; moleculele se 

 află acolo forte aprope de ax. 



Coeficientul ^ va afecta învederat şi debitul acestei curgeri 



Fierderea de încărcare. Ca să avem în plin debitul ponderal Q 1; ce 

 teoretic am stabilit maî sus pentru un tub, se cere, abstracţiune făcând 

 de rotaţiune, ca aburul să sosescă în orificiul de eşire saii în apropiere 

 de acesta, cu tensiunea de 2 atm., fiind că în acesta condiţiune a fost 

 aplicată formula d-luî Zeuner. Noî presupuneam în adever că avem un 

 generator cu abur la 2 atm. presiune, şi direct de-aci îî dăm drumul să 

 curgă în aer, pe-o deschidere practicată în pereţii acelui generator, în- 

 trebuinţând un artificiu, care să evite contracţiunea. 



In fapt însă, aburul nu ajunge în orificiul de eşire cu acesta tensiune, 

 din următorele trei cause, cari scad încărcarea sa teoretică : 



l-iu — condensaţiunea prin conductibilitatea şi radiaţiunea tuburilor; 



2-lea — frecarea fluidului de pereţii conductelor ; 



3-lea — inflexiunea, ce pate mişcarea sa în coturile de la extremităţi. 



Dacă, pentru înlesnire, ne referim, înconjurând calculul direct, la ex- 

 perimentele d-luî Isherwood, aflăm că un metru pătrat de suprafaţă tu- 

 bulară protegiată, condenseză pe oră, în medie, k -,010, când diferenţa 

 de temperatură este de un grad între înveliş şi mediul ambiant. 



Admiţând dar că în camera turbinei temperatura este de 46°, când 

 regimul s'a stabilit, atunci diferenţa de temperatură între pereţii tuburilor 

 şi mediul înconjurător, va fi : 120°,6 - — 46° = 74°,6, iar câtimea vaporului 

 condensat, într'o secundă, cât dureză trecerea debitului unitar Q v devine, 



0,010 X 74,6 X m P-,0264 



— ' <T = k s r ,00000055 .... 



ooOO 



iar pierderea de încărcare ar fi, exprimată în atmosfere : 



4 X 2 at - X 0,600 X 0,00000055 

 c ~ 0,0135 X 201 X 1,05 



câtime, de care nu avem a ţinea semă, practic vorbind. 



Pereţii tuburilor se pot considera dar ca impermeabili pentru căldură. 



Pierderile prin frecare şi inflexiune, evaluate asemenea în atmosfere, 

 se pot concentra în formula obicinuită: 



