24 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



P = 0,000143 X 482 X 0,606 = 0,0418 = k -,042, 



adică aprope acelaş pond, cu o apropiere însă mai mică, ceea-ce era 

 dealtmintrelî de prevedut, de 6re-ce nu s'a ţinut semă de lărgimea su- 

 prafeţiî 3 1} în partea exterioră a vinei, în care se stabilesce iuţela de 

 482 m -; vîna afară din tub, ia formă de con divirgent. 



Influenţa rotaţiunii. In ceea-ce precede, e presupus că tuburile sunt 

 fixe, pe când în realitate sistemul se află în rotaţiune, cât timp vaporii 

 trec prin acele ţevi. 



Moleculele fluidului avend pe de-o parte o iuţela de translaţiune în 

 lungul tuburilor, datorită sub care se află, iar pe de alta fiind simultan 

 supuse la iuţela de întrenare a întregului sistem, ele cad în caşul mişcării 

 relative, din principiul căreia resultă, când iuţelile sunt perpendiculare 

 între ele : 



Ja=VJl + j; Şi Jr=Ja Jp, 



J a fiind iuţela absolută a moleculelor sosite în orificiul de eşire ; Jo iuţela 

 de rotaţiune a sistemului, şi J r iuţela reală cu care fluidul năvălesce afară 

 din tub urî. 



Din relaţiunile date, putem scrie : 



^(v'+î-r) 



de unde vedem că, în partea extremă a tubrrilor, iuţela reală a molecu- 

 lelor nu maî este J 3 , adică iuţela lor de translaţiune calculată în ipotesă 

 că tuburile ar sta, ci J 3 afectat de coeficientul : 



*=v 



1 j_ ii _ li 



^ j: " j. ' 



care, în valore numerică, vine: 



*=v 



37 68 2 37,68 



i X 



261,47 2 261,47 

 ceea-ce ne dă, după efectuarea calculelor: 



4> = 0,866 

 şi prin urmare 



J r = 0,866 X 241,477 == 226 ,D -,439, 

 în cât iuţela uniform reală a vaporului, în lungul tuburilor este 

 J 4 = h- + : t = 175,605^4- 226,439 =2Qlm 



