BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 21 



La bază, presiunile în echilibru dinamic sunt 5 şi 2, iar iuţela este dată 

 în formula Wantzel şi Saint-Venant, la care vom recurge din noii. ca 

 la cea maî comodă de calculat, anume pentru secţiunea a, în care aburul 

 nu este încă pe deplin destins la tensiunea de 2 atmosfere. Pentru a 

 obţinea dar valorea iuţelii, ce căutăm, vom observa că, prin trecerea flui- 

 dului din o în o,, avem de odată cu schimbarea de secţiuni şi pe aceia 

 de densităţi. 



Cu ţinerea în semă acestor doue variante, putem aşeda pentru iuţela 

 vaporului în secţiunea AB: 



L = 501,73. t?. Jl. 3. ^ X ^(l + ato) £i-£l. 



Am vedut maî sus că cp = 1, şi \l = 0,789, iar 



- densit. vap. în secţ. a 



o = ; 



densit. vap. in secţ. a x 



de 6re-ce iuţela cresce proporţional cu afânarea sau rerirea masei fluide, 

 când energia de împlusiune remâne aceiaşi. 



In vedere că raportul dintre tensiuni — este = 0,4, presiunea, la care se 



Po 

 află aburul în secţiunea o va fi, după Hugoniot : 



T 



Vaporul în lumini fiind aprope uscat, vom lua patru y media celor 

 doue valori obicinuite: 1,135 şi 1,138, adică: 1,1365. 

 Ast-fel 



po= (o,936) 8 X5, 



ceea-ce ne dă 



pa = 2,88 = 2,9 atmosfere, 



pentru care presiune avem, din tabla fundamentală a vaporilor, tempe- 

 ratura corespundetore de 132°,76. 

 Atunci, 



densit vap. la 2,9-- = 0,000804 X ! + 0,0044 ^ 132o,76 = ^^ 

 şi în acelaş mod obţinem, prin valori adecuate : 



densit. vap. la 2 at - = 0,00105, 



