20 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



După Wiesbach şi Grashof, constanta ja, numită coeficient de curgere > 

 este = 0,789 pentru raportul 



E -° = i = 2,5 



dintre presiuni. 

 In fine : 



în cât 



VPo (Po — Pi) = Vl5 = 3,872, 

 1,292 



0,04325 X 



403,3X0/789X3,872 

 ceea-ce ne dă efectuând : 



o=0 m P-,00004535, 

 cu un diametru ra -,0076, în plus, pentru secţiunea unei lumini. 



Secţiunea detanteî. Aburul din tuburile ABCD cată să se videze în 

 camera de condensaţiune şi în acest chip e continuarea curgerii adia- 

 batice, sub presiuni însă schimbate. Fluidul din tub se află scădut la ten- 

 siunea de 2 atmosfere, iar mediul de curgere îî opune o presiune egal cu 1. 



Chestiunea se presintă dar ast-fel: pe ce suprafaţă pote curge, într'o 

 secundă, pondul Q x de amestec, în condiţiunea presiunilor aci arătate. 



Din ecuaţiunea termodinamică a curgerii vaporilor, d-1 Zeuner deduce. 



Diamet. secţ. AB saii [CD = a t ] = 6 cm -,472 v Qi = 6,472 y 0,04325 



saii 



Diam. Supraf. Oj = m ,0135, 



iar 



a 1 =0 m e-,00014306 



pentru caşul în care vîna n'ar încerca contracţiune în orificiul de eşire, 

 şi în ipotesă, pentru un moment, că aburul nu suferă pierdere de în- 

 cărcare în trecerea sa prin tub. 



Iuţela vaporului în tuburile detanteî. Iuţela aburului în tuburile detanteî 

 nu este uniformă, de 6re-ce regimul presiunilor se schimbă de la bază 

 spre orificiu. Va trebui prin urmare să calculăm maî întăiu iuţela în sec- 

 ţiunea AB de la bază, şi apoî iuţela, ce aburul dobândesce într'o secţiune 

 forte apropiată de orificiu, înainte de pregătirea detanteî a doua. 



