18 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE' 



la gura de intrare a vaporului în conductul rotativ. După Peclet, pentru 

 doue trunchiuri de con, în contact cu bazele lor cele mici, avem 



? ^0,97 X 1,47 = 1,426 



dacă conul convergent bac are 10° la verf, şi cel divergent b'a'c' 2°. 



c p Uş6ra contracţiune, ce vîna suferă în secţiunea mn a 



ajustagiuluî, precum şi nesimţita destindere a vaporului în 

 conul divergent de 2 sau 3 cmt. lungime ; nu schimbă tem- 

 peratura vinei, care remâne isotermică în tot cursul eî până 

 la lumini. In machinele ortodromice, vaporul îşî păstrează 



temperatura, chiar după în- 

 chiderea luminelor şi în- 

 ceperea detanteî, până la o 

 fracţiune din acostă cursă. 



Din valdrea 



f f 



1,426 



vom lua net 1,2 pentru plusul de debit adus prin ajustagiu, restul pri- 

 vindu-1 necesar învingerii resistenţelor de inflexiune produse prin cotu- 

 rile de distribuire de la extremitatea conductului. 

 Maî departe avem, în notaţiunea formulei: 



N = 4 k ,110, cantitatea de vapori ce figur^ză în tabela d-luî Babcox, 

 pentru un tub de m ,032 diametru, şi o lungime de 240 orî acest 

 diametru, pierderea de încărcare fiind socotită ; 



L = m ,80, lungimea conductului rotativ, din construcţiune ; 



P = 5 k ,630 presiunea fluidului pe cm 2 , luată din tablă, în corespun- 

 dere cu cantitatea N şi diametrul D; 



p = 5 k ,167, presiunea fluidului cu care lucrăm, presupus la 5 atmos- 

 fere tensiune ; 



P — p = 0,463. 



înlocuind, găsim : 



Q = 0,2582 X 1,2 X 4 k ,110X 



V a 



032 X 0,463 



0,80 



sau 



Q = 0\173, 



debit ponderal de vapori pe secundă în condiţiunile, ce am stabilit maî sus. 

 Aburul nu vine însă din căldare cu totul uscat, ci în amestec, precum 

 se scie, cu o cantitate de apă vesiculară sau pulveriformă, variind cu 

 împrejurările, în cari se face vaporisaţiunea în generator. Luând 0.03 apă 

 în amestec, rămâne pond efectiv de vapori: 



Q = 0,970 X 0,173 = 0\168. 



