BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCÎINŢE 



dente, cele din centrul cuvertureî au fost spălate. Din culmea Boianuluî 

 spre Jieţ rocele verdî se lasă iar în sinclinal. Aci în Boian aii fost sus- 

 ţinute de sîmburile dioritic, ce a pus o resistenţă maî mare la denivelare. 



Şi gneisurile micacee cu amfibolitele se îndoesc şi ele într'un mic an- 

 ticlinal la Piatra tăiată, anticlinal lăsat spre NNE. şi care se întorce pe 

 nesimţite spre W direcţie, ce o ajunge la Mândra. Fără a ne ridica contra 

 anticlinaluluî Mândra al d-luî Inkey constituit din grupul al III-lea, din care 

 ar face parte regiunea nostră, totuşi cred că. acest anticlinal n'are o în- 

 tindere şi o însemnătate aşa cum i-o dă d-sa. Spre Olt el nu există, în 

 valea Jiului d-1 Mrazec a arătat, că rocele sunt într'un evantai culcat puţin 

 spre S. De alt-mintrelea şi d-1 de Inkey crede, că în acesta parte anti- 

 clinalul ar avea structura unui evantai. După cele ce arătarăm credem că 

 grupul I formeză în Parîngu partea superioră a unui evantaî, peste care sunt 

 întinse rocele verdî trase apoi prin diferitele denivelări ale fundamentului. 

 Un factor modificator important aci a fost erosiunea. In acesta parte avem 

 acele curiose căldări, cari pentru d-1 Lehmann şi Mrazec sunt probele cele 

 maî convingătore de existenţa gheţarilor în masivul Parîngu. In sinclinalurile 

 cuvertureî aii curs rîurî, cari favorisate prin puţina resistenţă a roceî, au 

 săpat ogaşurî adânci, au ajuns chiar la grupul inferior. Tot eî datorim 

 şi faptul că din calcare şi maî ales din gresii cărbunose n'au remas de 

 cât câte-va bucăţi în Stefanu şi Boianu. 



D-1 Mrazec presintă în numele d-lor V. Popovicî-Hatzeg geolog, şi 

 Sângeorzan, inginer, planul şi o secţiune verticală a peştereî Ialomiciora. 



Acesta peşteră forte mult visitată de turişti, era cunoscută numai până 

 la vre-o sută m. unde un perete de sub care curgea un isvor împe- 

 dica pătrunderea maî departe. Spărgendu-se acest perete s'a constatat 

 că peştera se continuă mult maî frumosă pe o întindere de peste 400 m. 

 Ast-fel cum se presintă adî peştera Ialomicioreî e una dintre cele maî 

 frum6se peşteri cunoscute în România. In interiorul eî s'a găsit schelete 

 întregi de Ursus spelaens 



D-1 Mrazec maî presintă din partea d-luî Popovicî-Hatzeg două lucrări 

 recente: «Sur l'ăge des conglomerats de Bticegi» şi «Note pre'liminaire 

 sur Ies calcaires thitonique et neocomiens de districts de Muscel, Dămbo- 

 viţa şi Prahova.-» 



Şedinţa se ridică la orele 11 s. 



p. Preşedinte, St. Mickăilescu. 



Secretar, G. Mtinteanu-Murgocî. 



