64 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



nostră cute isoclinale înpinse spre Est, adică spre marginea externă a 

 arcului carpatic. 



Exemple admirabile vedem la Drăceni în dealul Pleşu şi pe Suha mare. 

 Puterea tangenţială care a dat nascere arcului Carpatic, a pornit de la 

 marginea internă în direcţia WSVV — NNE, perpendicular pe direcţia ca- 

 tenelor muntose ale regiuneî. 



In privinţa vîrsteî Flyschuluî, nu 'mî-a lost dat nici mie, ca şi celor din- 

 aintea mea, a aduce vre-o dovadă paleontologică sigură. Afară de aşa 

 numitele Fucoide, Hyeroglyphe^ care nu ne spun nimic, n'am maî găsit 

 alt-ceva, cu tdte că am întrebuinţat io dile pentru zona Flyschuluî Aceiaşi 

 succesiune plicticose de greşuri, marne, şisturî argildse foiose, bancuri de 

 calcar, etc, pustii de orî-ce urmă de viaţă, şi pe orî-cine cerceteză acesta 

 regiune '1 surprinde maî mult acesta lipsă complectă, de cât dacă ar găsi 

 ceva. atenţiune specială merită în acesta privinţă conglomeratele puter- 

 nice de pe Stînişoră ; aceste conglomerate sunt constituite din bucăţi mari, 

 de şisturî cristaline, gresurî, quarţiturî şi calcarurî neocomiene cu coralii, 

 pe cari le găsim şi în zona Klippelor pe Rarău. 



Ideia cea maî naturală care ne vine în minte, este decî să considerăm 

 aceste conglomerate ca imediat maî tinere de cât calcarul neocom cu re- 

 quieniî din zona Klippelor, adică Cenomane ; neapărat că nu e exclusă 

 posibilitatea ca să fie şi maî tinere; din alte consideraţiî însă pe care le 

 vom vedea, vîrsta cretacică superioră a porţ'mneî interne a flyschuluî este 

 ap râpe sigură. 



Pe charta geologică a judeţului Suceava, d-l Grigorie Ştefănescu, con- 

 sideră maî totă zona flyschuluî ca cocenic, numai la marginea internă 

 însemnă o bandă de vîrstă problematică cretacică. Că o parte de Flysch 

 este terţiar, lucrul este indiscutabil ; în flyschul din Bucovina, considerat 

 de Paul ca cretacic, profesor Uhlig citeză numuliţi. Parte din flysch însă 

 din spre zona Klippelor şi şisturile cristaline, pînă dincolo de stînişoră 

 este aprope sigur de vîrstă Cenomană. Dovedi paleontoligice lipsesc ce- 

 dreptul pînă acum în Suceava, dar consideraţiî cari au aceiaşi valore de 

 convingere, ne face să nu ne îndoim de vîrsta cretacică superioră a părţeî 

 interne flyschuluî. Voiu avea ocasie a reveni în cele următore maî înde- 

 taliîi asupra acestor consideraţiunî. Aicî relevez faptul următor : 



Transgresiunea cretacică a început în regiunea de care ne ocupăm cu 

 cenomanul\ la Glodu, ca şi în Bucovina la Cirlibaba, şi în Maramureş. 

 greşurile cu Exogyra columba şi conglomeratele de costă (Standconglomerat) 

 se razimă imediat pe şisturile cristaline Victor Uhlig a arătat că aceste 

 braţurî ale măreî cenomane, înaintate în interiorul arcului carpatic, co- 

 municau cu largul măreî, prin regiunea la NE de Cărlibaba, în dreptul 

 muntelui Lucina. Marea menomana a trebuit dar să înconjure la exterior 

 zona Klippelor şi zona şisturilor cristaline, Presenţa transgresiune! cenomane 



