70 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



trele roşii am găsit o scorie andesitică^ negră, cu masa fundamentală (Grund- 

 masse) aprope în întregime sticlosă, cu cristal! admirabili de plagioclas. Am 

 avea dar de a face aici cu suprafaţa curentului de lavă. Dacă asemenea 

 scorii s'ar găsi respîndite şi în cele-alte părţi ale maselor eruptive, ne-ar 

 arăta periodicitatea scurgerilor. 



Tufuri andesitice. O dependenţă a erupţiuniî andesiturilor sunt şi tu- 

 furile andcsitice. Pînă acum nu le-am vedut menţionate de nimenea în acesta 

 parte a Moldoveî. Sunt bine representate pe pîrîul Drăgoescî, pe coma 

 deluluî Glodu, şi maî puţin în basenul Dorneî de-asupra eogenuluî. 



Acestea sunt ideile pe cari mi le-am făcut asupra structureî geologice 

 generale a judeţului Suceva, din observaţiile culese în August şi Septem- 

 brie vara trecută. Multe dintr'însele sunt pote sugerate, şi îşî aşteaptă 

 întărirea deplină din alte observaţii. Dacă se pote dice de ceva că nu pdte 

 să fie nici odată complect, acesta se pote maî tot-d'a-una aplica unei lu- 

 crări geologice, maî ales când să îmbrăţişază o întindere mai mare. Dar 

 fie-care trebue, să tindă a face atâta cât pote în condiţiunile, în carî se 

 găsesce. 



Dacă ţinem cont de succesiunea diferitelor zone constitutive ale arculuî 

 carpatic, enumerate maî sus, şi maî adăogăm faptul că dincolo de Căli- 

 manî, în basenul Mureşului, urmeză imediat după masele eruptive, depo- 

 site neogene, conchidem : că arcul carpatic în judeţul Suceva are o struc- 

 tură unilaterală. 



Să reluăm acum studiul fie-căreî regiunî în particular. începem cu de- 

 positele cretacice de la Glodu. 



2. Depositele cretacice superiore de la Glodu. 



(cu o schiţă geologică şi 2 secţiuni). 



(Foile <Dragoiasa>> Seria VII, Col. N. şi «Neagra Şaruluî» Seria VII Col 

 O. din Charta topografică a Mareluî Stat-Major român. Foia A III — XXXVI 

 din charta geologică a Românieî). 



Regiunea de care ne ocupăm este situată la marginea vestică a masei 

 de şisturi cristaline din Nord-Westul Moldoveî ; separată de masele erup- 

 tive ale Călimanilor numaî prin banda de şisturi cristaline din delul Dră- 

 goescî. Cum se vede din schiţa alăturată, depositele cretacice sunt aşedate 

 în o scobitură a şisturilor cristaline cuprinse între : Delul Vînăt (1640™-) 

 la N., Delul Gloduluî, (1460™-) la NE, culmea Alunişuluî (1445 111 ) la Sud 

 şi Delul Drăgoesci (1450™) la SW; pe când în axa regiuneî, pornind din 

 Sud, găsim altitudinele: iooo m - la Gura Glodului, 1340™- pe delul Catrina- 

 rilor şi 1 ioo m - la Păltiniş în Nord. Avem dar înaintea nostră un fiord al 

 mării cenomianc. Axa longitudinală a acestuî fiord are direcţia cam NE — SW 

 ungimea eî e aprope y Vm -\ începând în NE la Păltiniş, în malul părîuluî 

 Călimănel şi terminându-se la SW, în N6gra Broştenilor, la gura părîu'uî 



