BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 73 



alternanţă de greşuri în straturi subţiri şi şisturi verdî şi roşatice, şi d'a- 

 supra acestora marne pătate (Fleckenmergel) cenuşii şi verdî, asociate pe 

 unele locuri cu şisturi roşii, carî conţin numeroşi Inoceramî, şi forte mulţi 

 amoniţî. Asemănarea între marnele de Fuchow şi cele de la Glodu este sur- 

 prindătore şi numai încape nicî o îndoială, că marnele cu Inoceramî de 

 la Glodu nu sunt alt-ceva de cât marnele de Puchozv, care cu o constanţă 

 uimitore se pot urmări din valea Waaguluî pînă în Moldova (i).» 



De asemenea în lucrarea sa din urmă, asupra Carpaţilor ostiei, amin- 

 tind de Glodu, profesorul Uhlig, spune că d'asupra greşurilor şi conglo- 

 meratelor cu Exogyi'a columba, urmeză marnele cu Inoceramî roşii-verdi 

 ori verdiî-cenuşiî, perfect identice cu marnele de Puchozv, de deasupra gre- 

 seilor cu Exogyre din valea Waaguluî', şi pe charta schematică a Carpa- 

 ţilor însemnă la Glodu «Crida superiorâ (2).» 



După Uhlig ar urma dar că la Glodu, d'asupra greşurilor cu Exogira 

 columba, incontenstabil cenomane, am avea în marnele cu Inoceramî un 

 representant al marnelor de Fuchoiv. Orî aceste marne, deosebite de d-1 

 Stur încă din 1859, şi numite ast-fel după localitatea Puchow orî Pucho 

 din valea rîuluî Waag în Carpaţiî nordici, conţin Inoceramus Cripsii, formă 

 senoniană, decî avem la Glodu un representant al senonianuluî. Cât despre 

 a'ternanţa puternică de greşuri şi marne rosietice şi verdiî, cari vin sub 

 marnele de Puchow, lucrul cel maî natural de admis, este să vedem în 

 ele şi un representant al turoniamduî. Dacă la Glodu lipsesce orî- ce urmă 

 de cretacic inferior, prof. Uhlig nu ne spune categoric nicăirî ; ar reeşi 

 însă că maî de grabă exclude cu totul acesta formaţiune. 



Pe charta geologică generală a Românieî din 1890, de d-1 Matheiu 

 Drăghiceanu, vedem însemnat la Glodu numai «Neocom inferior.» 



Pe charta geologică a judeţului Suceava, apărută în 1895, d-1 Grigorie 

 Stefănescu represintă aceleaşi idei în privinţa vîrsteî acestor deposite ca 

 şi în 1888, şi însemnă la Glodu în axa regiune! o bandă de «cretacic su- 

 perior», înconjurată de tote părţile de «cretacic inferior». Redată în cu- 

 vinte acesta representare grafică însemnă: că deposîtele cretacice superior e 

 se razimă concordant pe cretacic inferior, maî aîes dacă ţinem comt de 

 configuraţia terenului. 



Iată acum şi resultatul observaţiilor mele: 



Pornind de la marginea de West a depositelor cretacice, în malul stâng 

 al Negrei şi mergend spre Gura Glodului, găsim representată seria com- 

 plectă de straturi carî constituesc regiunea. După cum se vede din sec- 



(1) V. Uhlig. Ergebnisse geologischer Aufnahmen in den Westgalizischen Karpa- 

 then II Th. Der pieninische Klippenzug» lahrb. der k. k. geol. R. A. 1890 p. 784. 



(2) V. Uhlig. Ueber die Beziehungen der siidlichen Klippenzone zu den Ost-Kar- 

 pathen. Sitzungsber. der Kaiserl. Akademie der Wissenschaften in Wien. Bd. CVI, 

 1897, p. 190. 



