BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Urme organice nu am găsit într'însele, dar ţinend cont de condiţiunile, 

 în care se presintă, apoi de faptul că conglomeratele de pe Drăgoiasa trec 

 pe nesimţite în greşul cu Exogijra de d'asupra şi că pe dealul Glodului 

 observăm aceleaşi conglomerate sub greşul cu Ex gyra, conchidem că ele 

 formeză basa cenomanulul. Faptul că în colţul de Sud-Est al regiunei cre- 

 tacice găsim aprope numai conglomerate, n'are nimic surprindetor, căci 

 aici a lost fundul lăţit al fiordului cenoman unde valurile îşî puteau exer- 

 cita activitatea neîmpedicată. Aşa dar conglomeratele ar forma o bandă 

 la exteriorul basenuluî, rezemându-se pretutindene pe şisturi cristaline. 



Greşurile cu Exogijra. Deasupra conglomeratelor urmeză greşurile cu 

 Exogyra columba. Aceste greşuri sunt fine orî grosiere, albii orî verdi 

 pe spărtură, puţin glauconitice, cu ciment calcaros; pe suprafeţele expuse 

 mult timp intemperiilor, devin negriciose, puţin dure. In extremitatea de 

 Sud a dealului Drăgoiescî, pe stânga Negreî, se pot vedea forte bine. 

 Diferenţa în constituţia petrografică a solului, ni se arată aici admirabil 

 în relief. După coma rotundită, din micaşisturî a Drăgoiescî, urmeză aici 

 imediat, pereţi verticali cu direcţia N3O W, înalţi pînă la 30 ra -, continuându- 

 se în sus spre comă sute de metri neîntrerupt, ca zidurile unui castel din 

 vremuri uitate, orî alcătuind colţuri şi stîncî colosale. Acesta scenerie sel-' 

 batică, care face mersul geologului cât se pote de incomod, constitue ceia 

 ce se chiamă în localitate ; cu numele forte plastic de a Pietrele Ciuntuluî», 

 o miniatură a peisajelor selbatice din Sviţera saxonă orî bohemiană. 

 Şi în adever, prin separaţiunea luî în bancuri grose şi în blocuri parale- 

 lipipedice, acest greş s'ar putea numi Quadersandstein, maî ales că şi 

 vîrsta este aceiaşi ca şi a Unter-Quadersandstein-v\m din Nord- Estul Bo- 

 hemieî. 



Un alt punct, unde greşurile cu Exogyre se arată forte bine la ivelă, 

 este în marginea de Est a basenuluî, sub coma deluluî Glodu, pe drepta 

 părîuluî însemnat pe schiţă Păstinărescî. Aci ele formeză o rîpă conside- 

 rabilă, abrupta, de peste 50 m -, în vîrful căruia stă o casă isolată, din satul 

 Glodului. Şi aici Exogyrele apar ca plămădite pe suprafaţa bancurilor, să 

 pot însă maî bine culege din dărâmăturile înegrite, arse de intemperii. Cum 

 e de aşteptat şi aici bancurile de greş, sunt înclinate spre interiorul ba- 

 senuluî, de un unghiîî, care nu trece peste 45 °, pe când în delul Drăgoescî 

 le-am vedut aprope verticale. Direcţia lor însă aici să abate de linia NS, 

 spre Ost. 



In greşurile cu Exogyre am găsit formele următore : 



Exogyra Columba Lam. numerose exemplare în diferite stadiurî de des- 

 voltare: pe une locuri alcătuesc adeverate bancuri : 



Exogyra conica Sow. I exemplar. 



Pyrina inflata d'Orb. 



Geinitz. Elbthalgeb. I Th. p. 80. Taf. 19. fig. 12. 



O sire a spc. 



