SO BULETINUL SOCIETĂŢII DE SOIINŢE 



siune marină ; conglomeratele de costă (Strandconglomerate) le găsim aici 

 forte desvoltate. Prin extremitatea de NW, la Păltiniş, acest fiord comu- 

 nică cu marea; maî târziu în terţiar, acesta legătură a fost întreruptă prin 

 erupţiunea andesiturilor din Calimani şi prin mişcările în scorţă asociate 

 cu aceste fenomene eruptive. Capătul de NW, ne apare astădî ca tăet, 

 acoperit de tufurile andesitice, şi conclusiunea cea mar logică e să admi- 

 tem, că aceste deposite se continuă sub mantaoa de lavă, în un nivel mult 

 maî inferior, dincolo de linia de ruptură Drăgoiasa-Călimănel. 



Tot la aceleaşi conclusiunî ne conduc şi consideraţiunile asupra depo- 

 sitelor eocene din basenul Dorneî, despre care voiu vorbi in altă comu- 

 nicare. Am emis în partea generală ideia : că basenul Dorneî este un mic 

 basen de scufundătură. Nearătarea depositelor cenomane în basenul Dorneî 

 este dar forte naturală; presenţa lor însă sub straturile eocene nu e de 

 loc exclusă, căci câte-va deci de kilometri maî la Nord, la graniţa Buco- 

 vineî şi a Transilvaniei, sub calcarurile şi conglomeratele cu Numuliţi, ca 

 şi cele din basenul Dorneî, urmeză un greş verdiu cu Exogira columba şi 

 alte speciî cenomane. Isolarea regiuneî Glodului provine -dar din mişcările 

 considerabile în scorţă, ce au avut loc în terţiar în concavitatea arculuî 

 Carpatic. 



Depositele cretacice superiore, asemenea cu cele de la Glodu aii fost 

 constatate în Carpaţî în următorele regiunî. 



In Bucovina, ceva la NW de Cârlibaba, la graniţa Transilvaniei, în valea 

 pîrîuluî Cibo, Paul descrie un greş verdiu sub calcarurile şi conglomera- 

 tele cu Numuliţi ; în acest greş menţioneză : 

 hxogyra columba Dash. 

 Ostrea vesieuluris r Lam. 

 Ostrea carinata Lam. 

 Pe basa acestor fosile şi a asemănării petrografice, Paul concidera aceste 

 greşuri, ca un equivalent a greşurilor de Orlowe băgate în Exogyre, şi decî 

 cenomane, şi împreună cu greşul de Godula^ îl însemnă pe charta Buco- 

 vinei ca «mittler Karpathensandstein» (i). 



Tot din acesta localitate, Prof. Ladislau Szajnocha (2), descrie câte-va 

 fosile adunate de Alois v. Alth. încă din 1852, de pe panta vestică a mun- 

 telui «Iedul» în valea pîrîuluî Cibo. Aceste fosile păstrate în museul geo- 

 logic a Universităţii din Krakau sunt : 

 Ptychodus polygyrus Agass. 

 Acanthoceras Mantelli Sow. 

 Hoplites conf. Neptuni. Geinitz. 



(r) Paul Grundziige der Geologie der Bukowina Iahrb. d. geol. R. A. 1876 pag. 

 322. fig. 20. 



(2) Ladislau Szajnocha. Ueber eine cenomane Fauna aus den Karpathen der Buko- 

 wina. Verh. d. k. k. g. R. A. 1890 p. S7. 



