84 



BULETINEL SOCIETĂŢII DE SClINŢE 



grăunte mărunt, străbătut de lamele quarzose albe, suprapuse micaşisturilor, 

 şi caracterisate prin abundenţa mineralelor de manganes (i).» 



Ceva înainte de gura Drăgoescî încep calcsisturile, cari se continuă pînă 

 în pîrîul Ciatîrcanilor, se arată apoî în vîr ful Păltiniş (1450™) apoi în delul 

 Chifenilor sub delul Vînăt, după cum sunt forte bine representate pe charta 

 geologică de d-1 Grigore Ştefănescu. Pe delul Chifenilor aceste calcarurî 

 cristaline albăstrii, cu foiţe de mica albă, alcătuesc stîncî isolate abrupte 

 «Bîtcele-Chifuluî», exact cu aceiaşi înfăţişare ca stîncile Rarăuluî, şi n'ar fi 

 imposibil să avem într'însele un representant al unor terenuri mezozoice 

 vechî ori pote chiar palaeozoice. 



Aceste calcarurî cristaline le întîlnim între Dârmocsa şi Catrinar forte 

 desvoltate. 



In vîrful deluluî Vînăt (i640 m ) avem micaşisturî ca şi acele de pe coma 

 Drăgoescî; direcţia lor N 45 ° W înclinate 40 spre Est. 



La gura pîrîuluî Ciatîrcanilor încep Ui/urile andesitice, cari în o bandă 

 îngustă se continuă până în Păltiniş. Aceleaşi tufuri sub coma deluluî Glodu, 

 rezemate pe şisturi cristaline. La West de linia de ruptură Călimănel-Dră- 

 goiasa, încep Călimaniî cu cea întâiu terasă andesitică Deluganu. Dar despre 

 aceste rocî eruptive în altă comunicare. 



CALCARE Şl FENOMENE DE EROSIUNE 



IN 



f ARPAŢII MERIDIONALI (Clina română) 



DE 



G. MUNTEAND-MURGOCÎ 



In escursiunile, ce de câţi -va anî am întreprins în Carpaţiî meridionalî, 

 de multe orî mi s'a întîmplat, că la cotitura unuî plaiu, după scăpă- 

 tarea uneî muchi, sau la curmătura unei văî, să rămân în loc impresionat 

 adine de frumuseţea tabloului, ce natura cu abondenţă mi-'l desfăşura 

 înaintea vederii. Cin°, trecând, nu s'a oprit un moment în culmea Pietrei 

 Nămăîescilor, să privescă cu nesaţ valea Dâmboviţeî, sau să admire din 

 vîrful Furnice! bogata vale a Prahoveî ? Cine, care a visitat valea Pâm- 

 bovicioreî, a Lotrului şi a Jiuluî, nu portă cu sine amintirea neştersă 

 a neperitorelor forme cioplite de apă, cari prin sălbăticia lor fac farmecul 



(1) Petru Poni. Cercetări asupra mineralelor din masivul cristalin de la Broştenî. 

 Anal. Acad. Rom. Seria II, Tom V, Secţia II, pag. 8, 12, etc. 



