88 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



culuî. Pe cele din Recea şi Pietrile, cari se găsesc în direcţia ban- 

 delor calcare din W. Jiului, le consideră tot ca atare (i). Chiar marmorele 

 forte cristaline de la Piatra albă — Tîrnovu, având în vedere disposiţia 

 lor faţă de şisturile argilose şi rocele verdî, precum şi urmele slabe de fosile 

 ce se observă în ele, le putem lua drept mezozoice ca pe cele de la Po- 

 lovracî-Cernădia, cu cari se găsesc în ore-carî legături de continuitate 

 stabilită prin numerosele Scliollen înşirate pe culmea Zavedeanuluî, ce duce 

 de la Tîrnovu la Polovracî. Dacă se va întări şi verifica legătura de rudenie, 

 presupusă de d-1 Mrazec, între conglomeratele şi şisturile verdî, ce a găsit sub 

 unele calcare din W. Jiului, şi între rocele verdî din N. Parînguluî, atunci 

 fără îndoială va trebui să punem o mare parte din calcarele zonei centrale 

 în aceeaşi grupă mezozoică. 



Calcarele mezozoice, importante atât prin maî marea desvoltare, ce au 

 în Carpaţî, cât maî ales prin posiţiunea lor, aii fost studiate mult maî a- 

 mănunţit ca cele din interiorul zonei cristaline. Ele constituesc întinse 

 masive de-oparte în Muscel, Dâmboviţa şi Prahova, de alta în Me- 

 hedinţi şi Banat. Biuroul geologic a delimitat destul de exact întinderea 

 acestor masive pe teritorul român, aşa că studiile ulteriore datorite geo- 

 logilor români şi streini s'aîî raportat maî mult la studiul paleontologic 

 al diferitelor etaje. 



In regiunea de la extremitatea estică a zonei cristaline, calcarul con- 

 stitue trei masive: doue, şi anume al Pietrei Craiului şi al Pietrei 

 Nămăescilor, se găsesc la W. de muntele Leota; al treilea, masivul Bu- 

 cegilor la E, de-oparte şi alta a Ialomiţeî. 



Muntele Leota e dirijat spre N şi se ridică ca o colosală spinare cri- 

 stalină, ce are pe flancurile sale terenuri mezozoice şi terţiare, separând 

 ast-fel prelungirea mezozoică aşa de desvoltată la N. Câmpu-Lunguluî, de 

 munţiî Ialomiţeî. Partea centrală a Leoteî e formată de roce cristaline maî 

 vechi, micaşisturî şi amfibolite inferiore şisturilor verdî. Discordant pe 

 şisturile verdî vin formaţiunile jurasice, constituite din gresii, calcare 

 închise şi calcare albe. Pe unele locuri la basa calcarelor jurasice avem 

 şi formaţiunî cu cărbuni, ce sunt nisce gresiî fine cu urme de plante 

 reîi conservate (Redlich (2), Mrazec şi Alimănişteanu) (3). 



Lamboul de la Piatra Nămăescilor, ce formeză culmea dintre Ar- 

 geşelu şi Dâmboviţa, se reazimă spre N pe cristalin, iar spre S dispare sub 

 formaţiunile maî noî, cretacice şi miocenice. Masivul din basinul Dâm- 

 boviciorei se întinde de la Piatra Craiuluî până la Piatra Dragos- 



(1) L. Mrazec: Quelques remarques sur le cours des fleuves en Roumanie. An. 

 Muz. Geol. sub tipar. 



(2) REDLicir: Geol. Studieri in Rumăniens. I. 



(3) Raportul prof. Mkazec şi ing. Alimănişteanu despre o excursie în jud. Dâmbo- 

 viţa. Bul. Soc. Inginerilor No. 1, An I. 



