90 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Drăghiceanu, (i) care le-a luat parte ca jurasice parte ca cretacice şi de d-1 

 Sava Stefănescu (2). D-1 de Inkey (3), pe basa fosilelor {Nerinee) adu. 

 nate de d-1 Schafakzik şi d-sa în jurul Băeî-de-aramă, le consideră ca 

 asemenea cu cele de Stramberg. D-sa le ia drept nişte ramificaţiunî di- 

 vergente, ce se desprind spre E, din masivul Herculesbad, formând treî 

 bande enunţate şi de primii geologi. 



Una prin valea Cerneî pe malul stâng până la isvorul acesteia şi de 

 acolo maî departe la Păli mar, Stînuleţe, Pleaşa până la isvorele Jiului; 

 de alungul Cerneî banda ne demonstra o dislocaţiune importantă. A doua 

 bandă merge maî pe la SE. de prima, trece pe la Obîrşia, formeză pu- 

 ternicele masive de la Piatra Cloşanilor şi se continuă maî departe cu maî 

 multe intreruperî până la Jiu. O a treia, luată de d-1 Drăghiceanu ca 

 cretacică, plecă de la Dunăre puţin puternica; de la Balta însă se lăr- 

 gesce considerabil şi metge până la N. de Baia-de-aramă. 



Afară de acestea maî avem doue insule, a Vrăn icului, între Gura 

 Văî şi Bresniţa, şi a Voromneî între Dîlbocita şi Sovîrna, consti- 

 tuite din o brecie calcară roşiatică şi forte compactă. D-1 Drăghiceano 

 le-a considerat tot ca cretacice. Aceste insule sunt în pai te acoperite de 

 calcarurî (cu congeriî) galbene pliocenice. La Racovăţ calcarul, o mar- 

 mură cenuşie grosieră, ce nu se pote determina de e jurasic sau arhaic 

 e prins în cristalin formând un admirabil sinclinal (Mrazec) (4). 



Calcarul de la Virciorova, ce se reazimă pe şisturî argilo cărbunose sau 

 micacee, probabil cretacice, e forte redresat, mergend sub cristalin; maî 

 la N. stând pe bordul W. al bandei mezozoice e aprope vertical. 



La marginea sudică a cristalinuluî între Jiu şi Olt, la polele munţilor 

 înalţî avem câte -va masive isolate, al Cernădieî-Polovracî şi al Bis- 

 triţeî-Stogu, carî fără îndoială sunt mezozoice (Inkey, Gr. Stefănescu, Todla 

 Redlich). Un studiu paleontologic amănunţit nu s'a făcut încă asupra a- 

 cestor calcare, dar probabil, după cum a emis şi d-1 V. Popovicî-Haţeg, 

 aceste calcare aparţin la maî multe etaje jurasice şi cretacice şi aşa de 

 metamorfosate, că o delimitare e forte grea, dacă nu imposibilă. 



Calcare cretatice sunt puţin representate pe clina Sudică a Carpaţilor 

 meridionali; maî desvoltate sunt pe clina nordică a Carpaţilor, unde 

 calcare albe sau gălbuî, cu totul brecificate se întind pe valea Jiului Un- 

 guresc (Inkey) şi par a se uni cu calcarul de la O si ia, luat de către 

 Biuroul geologic drept archaic. 



(1) M. Drăghiceanu. Mehedinţi şi harta geologică. D-1 Drăghiceanu însemnă de alt- 

 mintrelea tdte calcarele jurasice cu culorea dogerianuluî deşi în broşura explicativă nu 

 spune nimic despre acesta. 



(2) S. Stefănescu. Memoriu geologic asupra Jud. Mehedinţi. An. Biur. geologic. 3 4- 



(3) B. v. Inkey op. cit. pag. 23 şi 33. 



(4) Mrazec: Geol. de Ia pârtie S du haut plăteau de Mehedinţi B. S, S. An V. No, i? t 



