BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 91 



D-l V. Popovicî-H/vţeg a demonstrat pentru o parte superioră a masi- 

 velor calcare din E. că aparţin neocomuluî. După d-l Gr. ŞtefÂnescu (i) 

 calcarul cretacic ocupă o suprafaţă mult maî mare în Gorj, unde ar forma 

 extremitatea E. din a doua bandă calcară, ce am deosebit maî sus. Acesta 

 e masivul de la Costenî la Isvîrna, la W. până aprope de Curpenî şi 

 la E. trecând prin Tismana, Boroştenî şi Dobriţa. E un calcar cenuşiu 

 negru compact, în cari sunt intercalate şisturi foiose cu plăci calcare (Bo- 

 roştenî, Tismana) şi gresiî transformate în arcose (Tismana, Pocruia). Cu 

 tote acestea pe harta biurouluî geologic de sub direcţiunea d-luî Gr. Şte- 

 fănescd aceste formaţiuni sunt representate tot ca jurasice, pe când d-l 

 Drăghiceanu le consideră ca cretacice. Cum fosile caracteristice încă nu 

 sau găsit până acum, e greii, după cum s'a exprimat şi d-l prof. Toula de 

 a precisa asupra etăţeî acestor calcare. Credem totuşî ca şi pentru calcarele 

 din Muscel — Prahova, că ele aparţin parte jurasicului parte cretaciculuî. 



Câte-va stâncî de un calcar madreporic sunt date la iveală în urma 

 erosiuneî conglomeratelor la Gura-Lotruluî în Basinul Brezoiuluî. 



Basinul Brezoiuluî, mult maî întins de cum s'a representat pe hărţile 

 geologice de până acum, e forte interesant din punctul de vedere al con- 

 stituţiei luî geologice. Patul acestui basin e constituit din micasisturî negre 

 şi albe, străbătute maî la W. de pegmatită cu cristale mari de felaspat roz 

 şi cu grăunţe de grenate. Pe unele locuri micaşisturile, cum aii fost in- 

 jectate de pegmatită, au devenit adevărate gneisurî. Micaşisturile în valea 

 Forfeceî cad în genere spre N cu 30 — 50 . Discordant peste aceste mi- 

 casisturî se întinde o pătură de conglomerate şi breciî în Valea Oltuluî 

 de la Cozia până la Bolovanu, iar spre W până în valea Mestecănuluî 

 Conglomeratele, ce vin direct peste micaşişturî, sunt constituite numaî din 

 roce cristaline împrejmuitore : micaşişturî, gneisurî, graniţe, pegmatite etc. 

 şi aceste elemente sunt aşa de intim închegate şi metamorfosate, că la 

 prima vedere au aparenţa de gneisurî, fapt ce explică, pentru ce până 

 acum au fost luate de toţi geologii ca şisturi cristaline. Acesta pătură la 

 Gura-Lotruluî se îndoe într'un sinclinal în care sunt depuse formaţiuni 

 mai noi. Pe deasupra vîrfuluî Sideî şi Forfeceî ea trece în anticlinal, ce-'l 

 urmeză într'un mod forte slab şi micaşisturile de basă. Acest anticlinal 

 corespunde cu cel numit de d-l de Inkey «Coziazug» care e a patra şi cea 

 maî sudică cută constituitivă a Carpaţilor. Acesta cută n'are însă importanţă, 

 ce i-o dă d-l de Inkey, căci nu departe maî spre W, de la Valea luî Stan 

 în colo, nu se maî observă nicî o cutare. Grosimea pătureî de conglo- 

 merate şi breciî variază: e forte grosă în partea nordică; mult subţiată la 

 Sida şi For fi ca, unde e roşă de tote pîraele, ce aia ajuns de mult de 

 şi-au săpat ogaşurile în micaşişturî. De asemenea la ogaşul din satul 



(1) Gr. Ştefănescu. Anuarul B. G. No. 1, 2, pag. 63. 



