04 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINTE 



Rudăriţa, care, după ce a curs puţin la suprafaţă, dispare aprope în to- 

 talitate sub muntele Căpăţîna, spre a apărea ce-va maî în sus de valea 

 Urdeî, în mult maî mare cantitate. De asemenea se întâmplă cuTopol- 

 niţa, Motru sec, Balta etc, (Drăghiceanu) (i). Cât despre isvore, ce ţîş- 

 nesc puternic abondent de sub stânci, ele sunt numerose: «Isv6rele» de 

 la Bistriţa, de la Cernădia, isvorele din cheile de sus ale Dâmbovicidreî, 

 cel de ia Schitu Ialomiciorei etc, sunt cunoscute de toţi prin acest 

 caracter al lor. 



Ca efect imediat al acestor rîurî subterane decurge formarea peşterilor 

 prin lărgirea crăpăturilor deja existente (2). Apa lucreză în aceste crăpături 

 prin erosiune, corosiune şi presiune hidrostatică. In calcarele n6stre sunt 

 f6rte multe cavităţi de acestea datorite apei, grote, ce-şî fac intrare prin nisce 

 guri negre şi fîorose, conducând prin colosale galerii cotite departe în 

 inima mnnţilor. Multe din ele sunt cunoscute, visitate şi devastate de tu- 

 rişti ; la unele din ele n'a rămas aprope nimic din splendorea ornamentelor 

 naturale. Iată un punct, unde atenţiunea statului întreptată, ar aduce mult 

 bine ţăreî, conservând aceste măreţe monumente artistice, imposante prin 

 natura lor şi prin darul natureî. 



Se cunosc următorele peşteri maî importante : 



Peştera Schitului (Ialomiţa) descrisă de forte mulţi autori (3) între cari 

 în urmă forte complect, cu plan şi secţiune, de d-niî V. Popovicî-Haţeg şi 

 Sângiorzan. D-l prof. Toula (4) ne presintă şi o frumosă fotografie a intrăreî 

 vedută din afară (5). Peştera era cunoscută numai pe galeria de intrare 

 «Michnea-Vodă» lungă de vre-o 100 m., care era opturată în fund prin- 

 tr'un perete vertical, de sub care eşea un isvor abondent. Vara trecută 

 Societatea Carpatică din Sinaia a spart acest perete şi d-niî V. Popovicî- 

 Haţeg şi Săngiorzan inginer, au ridicat planul întregeî peşteri, una dintre 

 cele maî frumose din Carpaţiî români. Pe lângă altele e forte avută în 

 ose de Ursus spelaens. 



Peştera Dâmbovicioreî mult maî visitată ca a Schitului, din causa fru- 



(i) D-l Dbăghiceand maî citeză în Hidrologia subterană pag. 75 nisce pîrîurî: Bălţatul 

 Coţacul, Slănicul (R.-Sărat),Niscovu (Buzău) ce dispar în nisce fracturi în nisipuri? 



Despre Niscovu a scris şi Cvuic că la W de Buzău, rîul Niscovu, se perde la 

 Fântâna dracului (Martel). 



(2) O peşteră mare cu un puternic rîu subteran în argile salifere de la V. Lopătarilor 

 (Buzău;, e semnalată de Cobâlcescu în Memoriu Geologic pag. 51. 



(3) La lista autorilor, ce dau d-niî V. Popovici şi Săngeorzan (Peştera Schitul 

 Ialomiţeî Bul. Soc. Ing. An. I. Fasc. IV), adăogăm încă pe Joannes, ce a descris-o 

 împreună cu a Dâmbovicioreî în «Danube et Balcans>, t. I, încă de la 1868. 



(4) Toula Eine geologische Reise in die Transylv. Alpen Rumăuiens. Vortrag des 

 Vereines zur Verbreitung naturw. Kenntnisse in Wien 17 Febr. 1897 



(5) D-l Dosohek în Albumul pitoresc al României dă si d-sa o fotografie a acestei in- 

 trări, vedere însă din năuntru în afară; tabloul este însoţit de o mică notiţă istorică 

 de d-l Gr. Tocilescu asupra schitului, ce ocupă măreta intrare a acestei peşteri. 



