BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 95 



muşeţei eî şi tnaî ales a plăcutului drum prin chee, a fost descrisă de 

 mulţi autori, însă o ridicare sistematică nu s'a făcut până acum. In acesta 

 peşteră sub o crustă de concreţiunî calcare s'au găsit ose de Ursus spelaeus^ 

 Sus scrofa, Caniş vulpis etc, (Redljch, Simionescu). 



Cum aceste doue peşteri se găsesc în unele din regiunile cele maî în- 

 cântătore a Carpaţilor şi maî ales faptul, că sunt aprope de staţiunile de 

 vară Sinaia şi Rucăr, ele sunt visitate anual de forte mulţi turişti. Pereţii 

 şi tavanul lor e înegrit de fumul faclelor şi de iscăliturile visitatorilor ; 

 stalactite şi stalagmite aprope nu se maî găsesc, prea puţine au scăpat 

 brutalităţeî şi tendinţeî distructive ale visitatorilor. 



In acesta parte maî avem în Valea Tameşuluî la basa P. Craiuluî 

 pe versantul W. o superbă grotă cu etaje în masivul titonic ; cea din 

 Piatra arsă, a Nămăeştilor, din Possada, Pleasca lângă Rucăr 

 a Gh im ba/ ului (Simionescu Popovici-Haţec), etc. 



In masivul Bistriţei avem doue peşteri chiar pe cheia Bistriţei, 

 una sub Stogu şi o mulţime altele, ce se deschid în pereţiî abrupţi dinspre 

 partea N. a masivului calcar. 



In masivul Polovracî-Cernădia avem numerose şi forte cunoscute peş- 

 teri: A Polovraciuluî în cheia Olteţuluî a fost descrisă de Joannes în Jour. 

 du monde I pag. 332 şi 336 1868 şi de d-1 I. Moisil în revista «Jiul» No. 

 14. Ea se deschide în peretele de E. al chei; drumul de la Mănăstire până 

 la ea e forte anevoios, căcî atât scările de lemn cât şi cele săpate în piatra 

 sunt reu întreţinute. 



Peştera Baia în cheia Galbenului la N. de Baia-de-fer e una din peş- 

 terile cele maî interesante; are multe ramificaţtunî, multe puţuri şi coşuri, 

 şi e forte lungă. Un strat puternic de guano excrementele nenumăraţilor liliac!, 

 ce o locuesc, acoperă solul. In ea s'a găsit de asemenea un dinte de Ursus 

 spelaeus. 



Peştera de lângă satul Cernădia e maî mică maî puţin însemnată şi 

 după spusele locuitorilor, se crede, că comunică cu cea de la Baia. 



Tot aşa de numerose sunt peşterile în masivele din W. Gorjuluî şi din 

 Mehedinţi. 



In tote şirurile calcare, al Cloşanilor, Bălţeî, Băeî-de-aramă etc. 

 se găsesc multe crăpături şi maî cu semă caverne. Calcarele sunt atât de 

 găunose şi avute în peşteri în cât gârlele, ce le străbat dispar într' însele 

 cum se întîmplă cu Motru sec, Topolniţa, Balta etc. Grotele de la Cloşanî 

 şi Balta sunt renumite pentru încrustaţiunile admirabile. Caverna de la 

 Balta are o stalagmită mare numită Clae\ ea e formată din o grămadă de 

 bolovani peste care s'a prins o crustă de calcită (Drăghiceand). Pe cea a 

 Cloşanilor şi de la Obîrşia Cerneî le semnaleză şi d-1 S. Ştefănescu în 

 memoriu asupra Mehedinţilor. 



Multe peşteri maî întâlnim şi în jurul Băeî-de-aramă, şi în masivul 



