98 



J'.ULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



canonurî, aprope tot aşa de largi sus ca şi la fund, numite de popor cheî^ 

 Se scie teoria acelor adinei canonurî din Colorado: ele sunt datorite 

 erosiuneî puternice a apei în un teren cu pantă repede, care suferă o 

 ridicare înceată. Acelaşi lucru s'a întîmplat şi la marginea SE. a platoului 

 central al Franţei unde Tarnul traverseză Ies Causses prin nisce gâtlejuri în 

 calcare (i). D-l E.-A. Martel vorbind de aceste gâtlejuri, âpropos de Bra- 

 mabiau et des Causses, se exprimă că : «văile de acest tip aia putut să se 

 construiască de preferinţă după direcţiunile, unde crăpăturile cele maî nu- 

 merose perexistente ale solului se găsesc lărgite în grote şi unde se crease 

 ast-fel cele maî multe linii de maî mică resistenţă» (2). Deşi nu generali- 

 seză proposiţia d-sale, totuşî găsesce prea largă opinia d-luî Kradss (3) că: 

 «diferenţa între doline şi Kesselthăler consistă numai în dimensiunea di- 

 feritelor suprafeţe de scufundare şi causa de scufundare e prăbuşirea re- 

 sultată din erosiunea subterană.» 



Podul natural de la PonJre vedut de jos după o fotografie de d-l prof. Toula 



Cheile din calcariî noştri aii fost amintite de mulţi geologi, cari au 

 observat asemănarea lor cu canonurî (Toula, Mrazec, Redlich, Simionescu, 

 Popovicî etc). Uniî le-au considerat ca simplu resultat al erosiuneî apei; 

 d-l prof. Toula (4) însă vorbind de cheia Bistriţeî se exprimă că «se vede 

 clar, că avem de aface cu surparea bolteî a unuî fost curs de apă subteran, 



(1) A. de Lapparknt Lecon de gdographie physique; Influence tectoniques actives, 

 formation des cafion pag. 157. 



(2) E.-A. Marţul. Les abîmcs, Ies caverne, p. 541. 



(3) Kuaus. Entwăssemgarbeiten p. I; Hohlenkunde VI. Cap. Oberirdische Erosions- 

 erscheinung. 



(4) F. Toula. Geologische Reise in den Transylv. Alpen Rumăniens II. Neuesjahn- 

 buch 1897. 



