BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 101 



de nivelul, Ia care găsim extremităţile lambouluî pe micaşisturî. Na suntem 

 bine fixaţi, dacă pe lângă simpla erosiune maî e şi altă causă, ce i-a dat 

 sau l'a forţat, să ia lorma acesta lenticulară. 



In partea vestică, la Piatra Cârnă, calcarul se razimă direct pa mica- 

 şisturî gneisice şi roce amfibolice, ce afleureză în al treilea isvor al Bul- 

 zului. Micaşisturile cad spre ENE. cu 40 — 5 o 1 , maî spre N. în isvorul Bulzu- 

 lui devin forte micacee şi se îmbogăţesc în grenate. 



Sub microscop se vede grenat, zircon, apatită, magnetită,- mica brună 

 cu numeroje inclusiunî de zirconiu în grăunţe înconjurate de aureole po- 

 licroiee intense ; policroismul miceî forte pronunţat. Feldspatul acid în cri- 

 stale micî; albita predomină. Quarţul, în plâcî maî mari, pe unele locuri 

 sfărâmat. Grenatul perfect isotrop este probabil un grosular. Structura 

 roceî granulitică forte frumosă. 



Roca amfibolică, ce e intercalată în bande convergente spre vf. Cândoia 

 între micaşisturî şi gueisurile din totă acesta regiune pînă la Lotru, e o 

 rocă verde închisă, compactă, ce afleureză printre micaşisturî în isvorul al 

 treilea al Bulzuluî, în pariul Văcărieî, în valea Cheiî etc. 



Sub microscop se distinge: zirconiu în grăunţe în apropierea miceî. 

 Grenat abondent în grăunţe mari absolut isotop. Magnetită. Zone de mica 

 brună, ce probabil sunt vine de micaşisturî, străbate roca. Totul înnecat 

 în o masă de quarţ şi amfibol, în ca r e se disting lamele maî mari de 

 amfibol-hornblendă. 



O rocă tot amfibolică de asemănare cu o eclogită găsim printre mi- 

 caşisturile de sub calcarul dinspre S. stînei Comarnicilor. Asupra acestor 

 rocî vom reveni într'un studiu maî amănunţit. 



In partea N. a Florianuluî pe drumul, ce vine de la stâna Comar- 

 nicilor în spre ţară, găsim calcarul aşezat pe breciî, constituite numai din 

 rocî cristaline împrejmuitdre. De asemenea la polele munteluî Folia, pe 

 clina dinspre isvorul sudic, găsim o busa de aceste conglomerate-breciî. După 

 modul de a fi constituite si disposiţia lor faţă de cele-1'alte rocî, aceste 

 breciî sunt indentice cu cele din valea Oltuluî. Ca şi acolo şi aci la 

 Folia şi Comarnicî, sunt constituite numaî din micaşisturî, gneisurî, rocî 

 amfibolice şi pegmatite, ce se întîlnesc prin imprejurimî. Elementele consti- 

 tuitive sunt de diferite mărimi, unele rotunjite altele colţurate. Nu sunt 

 aşa de metamorfosate ca cele din valea Oltuluî, le cred însă din acelaş 

 timp. Şi aci ca şi acolo mi-a fost imposibil să găsesc o urmă de fosilă, 

 aşa că judecând numaî după stratigrafia terenului, trebue să le admitem, că 

 aparţin unuî sistem maî vechiu de cât jurasicul. 



La capătul vestic al masivuluî, la isvorul Bulzuluî, calcarul e acoperit 

 de marge albe verduî forte calcarose, peste cari vin nisipuri şi gresiî 

 dispuse orizontal; maî în vale la Scărişora gresiele cad în spre S. cu 30 . 

 Peste acestea vin bolovanî şi petriş însemnate pe harta biurouluî geologic 

 ca miocenic. 



