108 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



înclinat de mai bine de 30 1 , deabia poţi ajunge pe prispa de la gura 

 peştereî. Intrarea A (planşa 1) e de formă triunghiulară largă la basă de 

 3 m - 1 5, înaltă lângă stalactită de 3 m -iO. Din unghiul de sus atârnă pe lângă 

 peretele vertical din stângu o stalactită colosală lungă de i m- 30, grosă la 

 capătul inferior de 25 cm. Afară din peşteră, lângă stânca, care-î închide 

 vederea, e o ridicătură de vre-o 70 cm. formată din lehm şi petriş calcar. 

 O galerie îndreptată spre EENE. lungă de vre-o 1 1,5 m. duce în inte- 

 rior la o cupolă spaţiosă, lungă de vre-o 25 m., lată de 12 şi înaltă de 15 m. 

 Forma ca fund de corabie a plafonduluî acestei cupole ne indică, pe lângă 

 forma triunghiulară a intrăreî, că în direcţia acesta peştera nu urmeză de cât 

 o veche şi puternică crăpătură. Peretele dinspre S. al cupolei e scobit la basă, 

 probabil prin apele, ce au curs afară din peşteră şi cari au urmat drumul pe 

 lângă peretele drept, unde terenul era maî neted şi maî jos ; în'partea de sus 

 acest perete e masiv şi îşî menţine înclinarea, ce o are de la intrare. Partea 

 despre nord a cupolei e maî boltită şi peretele acesta, în care se deschid 

 maî multe nişe şi mici galerii e forte crăpat; o parte din materialul sur- 

 pâtureî tavanului şi peretelui formeză o grămadă înaltă de vreo 2 m - ; 50 şi 

 de 1 1 m. în diametru. In acesta parte avem o nişă josă, ce merge spre 

 W. aprope paralel cu galeria de intrare. E lungă de 10 m. largă maximum 

 de 6 m. înaltă de 0.75. In fund se continuă în sus printr'un coş lung de 

 vre-o 2 m. astupat cu bolovani, humus şi frundiş. O mică galerie se deschide 

 tot în acest perete spre NNV. cu lărgimea de 2 — 3 m. înălţimea variabilă 

 lungă de vre-o 8 m. şi pare a se continua ca o crăpătură cu tendinţa spre N. 

 Cele câte-va scobituri şi nişe, în spre N, sunt puţin importante ca pro- 

 porţie, dar ca tote cele-lalte forte interesante din punctul de vedere al con- 

 creţiunilor calcare. Nenumărate stalactite clare, de formele cele maî variate 

 şi tot felul de dimensiuni, orneză plafondul acestor galerii şi al cupolei, şi 

 tot atâtea stalagmite se ridică de pe sol către cele atârnătore în plafond. 

 In partea cea maî înaltă a cupolei se observă stalactite şi draperii colo- 

 sale, unele sparte şi informe, ceea ce ne spune de puţina linişte din partea 

 apei, de care s'a bucurat acesta parte a cupolei. Apa care a curs prin cră- 

 pătura, ce probabil se sue mult îi> sus, a construit acele draperii, dar tot 

 ea, când venia maî multă, a forţat o parte din tavan, să se dărâme. 



De la cupolă înainte peştera se continuă prin o galerie de maî bine de 

 6o m - în direcţia galeriei de intrare. Lărgimea e aprope aceiaşi, plafondul 

 însă tot ca fund de corabie — tot aceiaşî crăpătură — se scoboră până 

 la 2 — 3™-. 



La 35 m. pe acest culoar galeria se lărgesce puţin, sub peretele din 

 drepta scobindu-se o nişă, care probabil că e gura u.iuî puţ înclinat, 

 astupat cu bolovani şi ose. In acesta parte am găsit amestecate cu bo- 

 lovani primele ose de animale diluviane ; aci era locui unde ciobaniî gă- 

 siseră "6sele de jidovi şi testa de om.» Osele aparţin maî mult luî Ursus 

 spelaeus ; cu tote astea se observă si altele maî mici si maî variate şi 





