110 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINTE 



maî ca nisce lumânări şi sfeşnice în jurul bustului. Acesta parte e «Altarul». 

 Pe sub draperii, ce se lasă în jos în drepta până la 1,70, în stânga până la 

 1,20, pătrundî în «Vestibul» lung de 9 m. de la NV. spre SE, larg de 4,50. 

 Peretele din faţa draperiei servesce de pat unuî isvor, ce se întinde liniştit 

 pe straturile de alabastru depuse în forme netede şi ondulate. Acesta e 

 cascada întâi, înaltă de cel puţin 10 m. lungă de 6,10. Acest vestibul e gran- 

 dios. La lumina făcliilor alabastrul udat mereu de apa, ce se prelinge, 

 sclipesce strălucitor ; feeria acestei priveliscî unită cu monotonul plescăit al 

 apei îţî presintă în adevăr o splendidă subpământă. Din vestibul peştera 

 se ramifică: O ramură EC spre NV. lungă de vre-o 30 m. nu e de cât o 

 crăpătură, ce cu cât înaintează se 'ndrepteză spre N ; se sue în sus şi se 

 strimteză. Pe tot parcursul eî picură apă de sus. Are puţine ornamente ; 

 în mijlocul eî un bolovan colosal stă sprijinit de pereţî. 



Forte interesantă este însă ramura de ESE. La începutu îşî ţine tot 

 iorma de crăpătura înclinată; unghiul pereţilor cu orizontala 45 ° şi 8o° (sec- 

 ţiunea N) largă jos de 3 m, ,70 înaltă de 4,50. De la 7 m -jc se ridică o grămadă 

 de bolovani de 18 m. înălţime, parte rupţi din pereţii de aci, parte aduşi de 

 un isvor de sus, ce şi el şî-a aşternul un pat tot aşa de curat şi ondulat 

 ca şi cel din vestibul. Acesta e a doua cascadă înaltă de 5 m. Când scoborî 

 de pe grămada de bolovani trecî pe dinaintea unor draperii forte curiose, 

 ce acoperă tot peretele N. Ele sunt forte ondulate şi cutele subţiri es afară 

 mult; lovite dau sunete plăcute, întărite prin ecoul galeriei, de aceea am 

 numit acesta parte «Orga.» 



De la grămada de bolovani la 7,30 m., peştera aprope se închide; de 

 abia se pote trece înainte pe brâncî. prin o gaură de 50 cm. lărgime, 30 

 înălţime şi acesta încă aprope astupată prin stalactite şi stalagmite. Dincolo 

 de ea însă se deschide iarăşi peştera pe lungimea de 14,40 în o galerie plină 

 de numerose concreţiunî şi fosile. La capătul acestei galerii iar o gaură tot 

 aşa de strimtă ca prima ne întroduce în o altă galerie forte interesantă 

 prin concreţiunî şi prin fosilele găsite. Aci e şi un coş înalt, de 6 m. care 

 a transportat mult lehm, ose, şi pietrişî. O grămadă de molos, ce se gă- 

 sesce sub puţ la strâmtore chiar, e constituită din acest amestec. In acesta 

 galerie a «Jidovilor» am găsit doue craniî de Ursus -pelaeus şi nenu- 

 mărate alte ose. Sub peretele drept se observă iar o nişă, începutul unuî 

 puţ astupat cu ose şi bolovani. La 6,80 m. pe acest culor se strimtează. 

 peştera ; mersul se face pe o prispă pe marginea puţului astupat (secţi- 

 unea M). De la acesta strâmtore până 'n fund 21 m. lărgimea medie 2 m 

 în fund (D) o mică «cuvetă» plină cu apă limpede şi rece. 



In fund peştera coteşte brusc spre SW. şi se continuă prin o îngustă 

 şi scundă galerie la acelaş nivel cu peştera. La 5,60 m. pe acesta galerie pe- 

 ştera se lasă drept în jos în o a doua cavitate de aceiaşî direcţie, însă 

 cu 4,30m. maî jos. Cum pereţii acestei precipiţiu presintă neregularităţî şi 

 concreţiunî numerose, ne-a fost uşor de ane scoborî în galeria de jos ; «Beciul», 



