112 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



multiple cotituri şoseaua, ce vine de Ia Câmpu-Lung, trece prin Rucăr şi 

 merge maî departe prin basinul podului Dâmboviţeî, prin vama Giuvala 

 la Bran în Transilvania. In lungul acestei şosele, care trece o dată peste 

 Piatra Nămăeştilor, apoi peste a Possadeî şi în fine pe de-asupra Dealu 

 Sasului, avem de multe orî ocasiunea de a preţui frumuseţile regiuneî. O 

 vale maî încântătore ca a Dâmboviţeî privită din vîrful Pietreî Nămăeştilor, 

 rar ni se presintă ; un circ pitoresc şi plăcut aşa cum ni se arată basinul 

 Poduluî Dâmboviţeî, coprins cu ochiî de pe dealul Sasului, e un peisagiu 

 demn de vedut. 



Acest basin e un «Kesseltha!» datorit scufundăreî a unei părţî din cal- 

 carul, ce constitue aprope exclusiv întrega regiune. Pereţî, cenuşiîşi abrupţî de 

 calcar circuesc de tote părţile basinul : avem spre N. pereţii, în cari se deschid 

 cheile Dâmboviţeî şi Dâmboviciorei, spre S. pereţii verticalî aî Ghimbavdluî 

 pe la polele cărora în o chee îngustă şi ascunsă curge rîul Cheia (i). In 

 masivul Ghimbavuluî e tăeată cheia mare, prin care-şî face drum Dâmbo- 

 viţa şi din care ese tocmaî maî jos de Rucăr. La E. avem pereţii, ce din 

 vîrful Sasuluî se lasă pînă în valea Orăţiî, acoperiri la basă de marge şt 

 gresiî; iar spre W. muchea Possadeî cu pereţii calcaroşî suri şi brunî. 

 Fundul basenuluî e format din gresiî, descompuse senoniane, marne bare- 

 miane şi conglomerate cenomaniane; de-alungul albieî Dâmboviţeî apar stîncî 

 de calcar. (F. Toula, V. Popovicî-Haţeg, I. Simionescu). 



Calcarul, ce constitue Possada, se îndoe într'un anticlinal în dreptul, 

 km. ; 78,4 şi 78,5; în spre SW. cad cu 30 . 



Calcarul e galben-brun, compact, pe unele locuri breciform; în el se ob- 

 servă feţe de alunecare de direcţie N — S. înclinate de 45 ° spre E. Peste 

 calcar avem marge şi gresiî desagregate şi nisce argile galbcne-brune. De 

 la km., 78 de sub gresiî apar conglomerate cenomaniane, ce cad spre SE. 

 cu 15 . 



In aceste conglomerate între km. 77,6 şi y/^y la vre-o 100 m. depărtare 

 de şosea spre E. avem o crăpătură, în care dispare un pârâiaş. Un gard 

 mărginesce livedea spre şosea şi în livede pe o movilă sunt nisce căsoe; 

 în partea despre răsărit a movileî e o scobitură de vreo 35 m lungime 

 în formă de pâlnie, în care un isvor se lasă dinspre NE. şi se ascunde de 

 lumina dileî, prin intrarea triunghiulară a peştereî Possada. Cursul şi-1 face 

 pe sub pămînt, maî întâî prin acesta crăpătură destul de comodă, dar 

 după vre-o 60 — 70 m. se strimteză aşa, că deabia pote trece apa. 



Ceî doî pereţî aî crăpatureî sunt înclinări spre NWN. Galeria de intrare 

 A (planşa I) e înaltă de vre-o 6 m. şi largă jos de 3, se strimteză însă cu cât 

 pătrundem înăuntru. După vre-o 33 m. se lărgesce iar, căcî apa, ce vine 

 pe nisce coşuri dinspre stânga, cum intri, a ros peretele stâng. Aci în ca- 

 mera B o prispă înaltă de 1,80 se ridică între patul isvoruluî peştereî şi 



(1) Acest pîrîu de şi important totuşi nu-1 găsim representat pe hărţî. 



