BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTINŢE 113 



al isyoruluî, ce curge de sus. Până aci crăpătura a mers într'o direcţie SWW, 

 ce şi-o continuă încă, dar şi-a păstrat şi o înclinare uniformă, aşa că de 

 pe prispa, despre care vorbirăm, se vede încă lumina de afară. 



Maî departe apa rîuluî peştereî, unită cu a isvorelor, ce se deschid de 

 sus, se aruncă în o frumosă cascadă în o cameră largă (Secţiunea D), unde 

 formeză un lac adânc de vre-o jumătate de metru. Şi aci răspunde un 

 isvor de sus, care a mâncat mult din peretele stâng. Din acesta cameră 

 apa plecă maî nainte prin o aruncătură de vr'un metru şi intră într'o 

 gaură, ce nu departe se cotesce spre S şi devine nepracticabilă. 



Cum vedem peştera Passada e o crăpătură în conglomerate, crăpătură 

 evidentă şi din disposiţia, ce au stratele în peretele drept şi stâng al in- 

 trăreî. Acesta crăpătură a fost întâlnită de pârîul Possadeî, care a format 

 pâlnia la exterior iar în interior a lărgit crăpătura şi ajutat de apele, ce 

 pătrundeau de la suprafaţă prin cele 4 — 5 coşuri a scobit camerile B, C 

 etc. Isvorul reapare în vale la vre-o 500 m., de şosea cu un debit colosal, 

 mirarea locuitorilor din prejur, căci vara e maî rece ca apele rîurilor ve- 

 cine, iar iarna cu mult maî cald. 



Explicaţia vine acum de la sine. 



Laboratorul de mineralogie şi petrografie 

 al universitaţei din bucuresci. 



Domnii membrii sunt rugaţi a trimete d-luî Biblio- 

 tecar cât de curînd adresele exacte, pentru a se evita 

 confusiuni cu trimeterea Buletinului. 



