BULETINUL SOCIETÂŢIÎ DE SCIINŢE U9 



PROCES-VERBAL 



al Şedinţei de la 2 Martie 1898. 



Şedinţa se deschide la orele 8 a / 2 s., sub preşedenţia d-luî General Manii. 



Se dă citire procesuluî-verbal al şedinţei trecute, a cărui redacţiune se 

 aprobă. 



Relativ la admiterea de nouî membrii, presentaţî în şedinţa trecută în 

 urma votului afirmativ al societăţii, d-1 Preşedinte proclamă ca membru 

 titular pe d-1 Locot. Burileanu, licenţiat în matematici de la Paris, prof. 

 la Se. de aplicaţie. 



In acelaş timp anunţă maî multe presentaţiunî nouî. 



D-1 Secretar General presintă societăţii publicaţiunile venite în timpul 

 de la ultima şedinţă şi dă citire maî multor scrisori, ce privesc adminis- 

 traţia buletinului. 



Face cunoscut apoi că au sosit pînă acum la biuroiî 7 1 memorii pentru 

 concursul: «Metodele populare de văpsit stofele şi substanţele, ce se uti- 

 lizează pentru acest scop,» instituit de societate pe fondul donat de d-sa. 

 Cum se scie, termenul de prezentare a lucrărilor a expirat de la 1 Martie; 

 însă, cum un concurent a anunţat că are numai de prescris memoriul 

 destul de voluminos, i s'a acordat de societate prelungire de termen. Se 

 aleg cu acesta ocasiune în comisiunea de cercetat memoriile, d-niî: dr. A. O. 

 Saligny, M. Vlădescu şi I. Petricu, cari să-şî depue raportul în viitorea şedinţă. 



D-1 prof. Voinov întreţine societatea despre organele globidigene şi func- 

 ţimiea lor. Aceste organe nu erau cunoscute la insecte. D-sa a găsit la 

 partea inferioră a nimfelor de Aeschna, de o parte şi alta a aparatului di- 

 gestiv, doue organe tubulare, a căror funcţiune nu se scia. In urma cer- 

 cetărilor, s'a convins că aceste organe au acelaş rol ca organele limfoide 

 de la tote animalele. Ele produc celule leucocite, carî în starea normală, 

 stau în repaos şi numai când animalul a perdut sânge, numai atunci se 

 mişcă, cad în sânge şi-şî iau adevăratul rol de celule leucocite, pe când în 

 organ se nasc altele. 



D-1 Hepites comunică observaţiunile udometrice la Bucure set, în ultimii 

 J2 de anî. Pe baza acestora constată că ultimii 16 anî au fost maî bogaţi 

 în precipitaţiunî atmosferice ca primiî 16 anî, aşa că clima n'a devenit 

 maî secetosă după cum s'ar fi putut crede. Tabloul de date şi curbe ce 

 însoţesc acostă comunicare e forte elocvent. Din el se vede că minimum 

 de apă cădută a fost în 1894 (34 2 mm.) iar maximum în 1897 (860 mm.). 

 Distanţa de timp între un maximum şi un minimum nu e mare (1873 — 76, 

 1894 — 97), iar media generală a celor 32 anî ne daii numerul de 588 mm. 

 de apă cădută sub diferite stărî fizice. Iarna cea mal puţin bogată în pre- 

 cipitaţiunî a fost a anului 1869 (29 mm.), maximul a fost la 1895 (307 mm.). 



