120 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Primăvara cea mai secetosă a fost la 1872 (77 mm.), cea maî ploiosă la 

 l %97 (3 2 4 mm.). In medie pe anotimpuri, în ceî din urmă 32 anî am 

 avut: iarna (105 mm.), primăvara (158), vara (202), şi tomna (125 mm). 



Aşa dar, putem conchide că România face parte din acea regiune a 

 Europer caracterizată prin ploi — sub orî-ce formă — puţine în timpul 

 iernii şi multe în timpul verii. 



Ca şi în alte'; r părţi, nici la noî nu s'a produs nieî o schimbare în clima 

 ţăriî, aşa că aserţiunile unora şi altora nu sunt de cât nisce pure iluziunî. 

 născute din şi conform senzaţiunilor ce primim din afară. 



La întrebările făcute de d-r Istrati dacă s'a ţinut compt de modul de suc- 

 cedare al precipitaţiunilor atmosferice în aceste observaţiunî, pentru a se' 

 putea dice dacă a fost secetă sau nu; de asemenea, cum rămâne cu scrii- 

 torii vechî, cari descriau Franţa ca pe o ţară artică în care trăia renul 

 işi ore pădurile n'au şi ele o influenţă în schimbarea climei unei ţări ? — 

 d-1 Hepites răspunde că şi relativ la observaţiunile-udometrice, ca la 

 tote fenomenele meteorologice, se observă o periodă de maximum şi de 

 minimum. Perioda complectă, din punctul de vedere al variaţiuniî clinieî, 

 e de 35 de anî. Clima însă nu se schimbă; d. Angot a demonstrat a- 

 cesta pentru Franţa, Sir Cleveland Helvy pentru Statele-Unite, etc. Şi ca 

 probă evidentă, e că lunile rămân cu caracterul lor şi că epocele de recoltă, 

 maî ales ale pomeî, aii rămas de timp de 400 de anî acelaşî. Tot acelaşî 

 lucru îl găsim şi la noî; decî nicî clima nu s'a schimbat şi descrierile luî 

 Ovidiij rămân ca descrieri poetice. Pădurile aii o influenţă, dar atât de 

 mică, că nu perturbeză cu nimica clima regiunilor. 



D-1 prof. Mrazec presintă o comunicare asupra unor eflorescente saline 

 din jud. Mehedinţi. După o schiţă a topografiei regiunii, dă analisa cali- 

 tativă a eflorescentelor ce se compun din clorur de sodiu, din sulfaţî de 

 sodiu, magnesiu şi calciu, şi puţin clorur de potasiu. D. Mrazec atrage 

 atenţiunea asupra faptuluî că aceste săruri corespund celor găsite în is- 

 Aorele şi lacurile sărate din România şi că, după d-sa, se pot distinge 

 zonele următore în distribuţiunea gisementelor de sare, lacurilor şi isvo- 

 relor minerale : 



1) O zonă de masive saline, 2) O linie de isvore mineralizate, 3) Zona 

 petroleuluî şi 4) Isv6rele mineralizate din câmpia Românieî, ce se găsesc 

 pînă la Dunăre. Linia întâi de isvore .sar nutri din gisementele de sare, 

 linia a doua din delicuescenţele revărsate ale acestor gisemente. 



D-1 Preşedinte mulţumesce d-lor confeienţiarî pentru comunicările făcute 

 şi ridică şedinţa la orele io 3 / 4 . 



Preşedinte, G. Mânu. 



Secretar, G. Munteanu-Murgod. 



