BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



171 



graduata se introduce exact 20 cmc. din soluţiunea aposă acetica (aproxi- 

 mativ 4°/ ), se închide cilindrul forte bine cu un dop şi se agită până ce 

 precipitatul s'a disolvat. 



După o x /a de or & se determină cu un refractometru (de preferat este 

 refractometrul luî Pulfrich) indicele de refracţiune n a soluţiuneî acetice, care 

 a servit ca disolvant a precipitatului şi imediat după acesta indicele de 

 refracţiune a soluţiuniî precipitatului. 



Determinarea în acelaş timp a indicelor n şi n' se face pentru a eli- 

 mina influenţa diferenţei de temperatură care, precum se scie, face să va- 

 rieze valorea indicelor de refracţiune. 



Din alăturata tabelă, în care s'aii transcris resultatele obţinute, resultă că 

 factorul constant cu care trebue să înmulţim diferenţa indicelor de refrac- 

 ţiune (V — ii) pentru a obţine ponderea de acid fosforic, exprimat sub forma 

 de P 2 5 este 0,00048, când valorea indicelor de refracţiune va fi exprimată 

 pînă la unităţi de a 5-a cifră decimală şi diferenţa lor {11' — n) se va 

 considera ca întregi. 



De ex. : 11! = 1. 33616 

 n = I-335QS 

 n' — îi = o.oo 108, prin urmare pondarea respectivă de P 2 5 va fi 

 108 X 0.00048 = og r -,o5i84 



No. curent j 



Indicele de 



refracţiune 



al soluţiuniî 



precipitatului 



n' 



Indicele de 



refracţiune 



al acidului 



acetic diluat 



71 



1 

 Diferenţa 

 acestor doue 

 indice 



(u ' — 71) 



"o 'C ,n! & 



w 



Cifra mijlocie 



pentru 

 factorul con- ; 

 stant C i 



1 



J-33550 



1 



335o8 



0.00042 



0,020 





2 



1. 33591 



1 



335o8 



0.00083 



0,040 





3 



1.33616 



1 



335oS 



0.00198 



0,050 





4 



i33'/o8 



1 



33492 



0.00216 



0,100 



0,00048 



5 



i:33834 



1 



33533 



0.00301 



0,140 





6 



1.33952 



1 



33533 



0.00419 



0,200 





7 



1. 33841 



1 



33533 



0.00108 



0,050 





8 



1.33566 



1 



33525 



0.00041 



0,020 





9 



I-33674 



1 



33533 



0.00141 



0,070 





10 



1.34098 



1 



33492 



0.00606 



0,300 





Se înţelege de sine, că lichidul din care voim să precipităm acidul fos- 

 foric trebue să îndeplinescâ condiţiunile cunoscute în chimia analitică. 



Este evident, că acesta metodă se pote aplica la tote precipitatele cari 

 se pot disolva într'un disolvant ore-care şi prin urmare determina indicele 

 de refracţiune a soluţiuniî respective. Ast-fel s'ar putea lărgi câmpul analiselor 

 chimice basate pe refractometriă. 



