176 BUL ETINUL SOCIETĂŢII DE S CIINŢE 



13. Surogatele înaltului, ca zacharul de cartofi, s'a căutat după methoda 

 indicată de Hoarstick (1). 



Liquiriţia s'a căutat după methoda luî Kayser. 



Surogatele hameiului, cu substanţe amare şi alcaloidî. S'a căutat acidul 

 picric după Fleck şi alcaloidiî ca brucina, colchicina, strichnina, colocynthina 

 şi lupulina (din hamei), quassiina, gentiopikrina, după methoda luî Dra- 

 gendorff. 



15. Substanţele conservalrice, ca acidul salicylic s'a căutat după methoda 

 luî Rose (2) prin extracţiune cu ethsr şi ethsr de petroleu. a bereî acidulate. 



16. Substanţeh de îndulcit, ca zacharina, s'a căutat după methoda luî 

 llilger şi Spath (3). 



17. Dulcina după Jorissan (4). 



De şi după cum se scie că berea eîte un produs de ferm^ntaţiune, din 

 care causă constitutivele diferă chiar la acele fabricate la aceiaşî berărie 

 Şi din aceleaşi substanţe; totuşî întrebuinţând metodele admise şi obser- 

 vând datele analitice de la numerose beri s'a putut constata următorele date: 



Alcoolul la cele maî slabe trebue să fie între 2 — 3 gr. °/ , la cele maî 

 târî între 3 J / 2 — 6 gr. °/ . Ast-fel fiind, trebue ca berele nostre să fie clasate 

 între cele maî tari căci afară de aceia din Oprisem, tote conţin peste 3 



Ş 1 4 gr. %■ 



Extractul ar trebui să corespundă în termen mediii 150 gr. la 100 gr. 

 de alcool. Observând cantitatea extractului la berele nostre, cele maî multe 

 nu corespund raportuluî între alcool şi extract, aşa că, extractul este mic 

 în raport cu alcoolul precum sunt fabricatele de la Opler : Regala şi Peleş 

 Bragadiru: Berea blondă, acele din Galaţi, Giurgiu şi Bacău. Cea maî bo- 

 gată bere în extract este aceia din Fabrica Iaşi. 



De şi raportul între bere şi alcool nu există, totuşî nu putem fi îndrep- 

 tăţiţi a condamna calitatea uneî beri, lucru susţinut de Hilger. Maî cu semă 

 la noî unde debitanţiî de bere nu numai din provincie, ci chiar şi aceî 

 carî nu sunt în centrul capitalei nu dispun de pivniţî destul de reci, pentru 

 conservarea bereî, aşa că e maî de preferat o bere, care conţine maî mult 

 alcool care o conservă, de cât a-î adăoga substanţe conservatrice. 



Gradul de fermentaţie. L. Aubry, în congresul chimiştilor din Bavaria 

 la 1891, a propus ca gradul de fermentaţie să fie de 48 ° saii cel puţin 

 de 44 . 



Gradul de fermentaţie la berele nostre este peste 48 afară de aceia din 

 Fabnca Zebru Iaşî, Galaţi, Calafat, care aii 44 şi acea din Calafat : berea 



(1) Zeitschr. f. anal. chimie 1876 pag, 467. 



(2) Archiv. f. Hygiena 1886, Ad. IV, pag. 127. 



(3) Ber. uber. d. IX Vers. d. Verein. bayr. Vertr. d. angem. chimie 1890, pag. 26. 



(4) Ph. Centr. 1896. 37. 49-3. 



