BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 183 



Aceste resultate, în deplină concordanţă cu cele de maî sus denotă, că 

 producţiunea porumbului de nutreţ ca şi a rădăcinilor şi foilor de sfeclă 

 nu e influenţată în reu, chiar dacă se aplică la H 125000 kg. gunoiu de 

 grajd, pe când în teorie se recomandă pentru sfecla de nutreţ cel mult 

 80 miî. 



Explicaţiunea sciinţifică a acestor resultate e mult mat puţin uşoră, de 

 cât s'ar părea. In tot caşul ea trebue căutată în fenomenele de descom- 

 punere a băligaruluî în pămînt, adică în împrejurările în cari au loc aceste 

 fenomene şi în influenţa, pe care resultatele lor finale o exercită asupra 

 vegetaţiuniî. Dintre aceste resultate doue jocă rolul de căpetenie : căldura 

 produsă prin combustiunea lentă a băligaruluî şi azotaţi produşi prin 

 nitrificaţiunea azotului organic. 



Dacă în păment gunoiul găsesce condiţiunî favorabile de descompunere, 

 atunci se spune în teorie căldura resultată este proporţională cu cantitatea 

 de gunoiu şi arde rădăcinele plantelor, dacă se aplică la hectar peste 60000 kg. 

 Când, din contră, timpul e secetos, gunoiul remâne nedescompus în pămînt 

 şi deci n'are efect remarcabil asupra plantei, pentru care s'a aplicat. Cum 

 în încercările de maî sus efectul gunoiului e atât de pronunţat, este evi- 

 dent, că băligarul s'a descompus în mod normal în perioda vegetaţiuniî. 



Fiind-că îngrăşămintele azotose în genere, şi gunoiul în special au de 

 urmare o sporire a producţiunii paelor şi foilor, trebue să căutăm expli- 

 caţiunea resultatelor de maî sus în o nitrificaţiune treptată a azotului orga- 

 nic : de şi pămîntul câmpului de experienţă al staţiuniî agronomice este 

 din fire forte argilos, totuşî, din causa secetei de peste vară se usucă aprope 

 tot aşa de mult ca şi un pămînt nisipos. Gunoiul aplicat, prin porositatea 

 lui, pe de o parte reţine el însuşî apa precipitaţiumlor atmosferice în can- 

 titate însemnată, iar pe de alta măresce permeabilitatea şi micşorează ca- 

 pilaritatea pămîntuluî argilos, prin urmare îl pune în stare a se păstra maî 

 firesc. Fiind-că nitrificaţiunea atîrnă, între altele, de treî factorî consecutivi, 

 oxigenul aerului, umedela şi căldură, se vede, că umiditatea ast-fel reţinută 

 stabilesce între aceşti treî factorî acel raport convenabil nitrificaţiuneî lente 

 în decursul vegetaţiuniî. 



Aşa cred, că s'ar putea explica resultatele de maî sus. Totuşî cestiunea 

 merită a fi lămurită prin încercări exacte, în care dosarea periodică a apeî, 

 în pămîntul îngrăşat cu diferite cantităţi de gunoiu ar da indicii preţiose. 



2. Experienţe cu îngrăşăminte chimice 



Aceste încercări, ca şi cele maî multe de felul lor, au avut caracterul 

 de analisă culturală, adică s'au făcut cu scopul de a se vedea, care ma- 

 terie fertilisantă trebue a se adăoga pămîntuluî spre a spori producţiunea. 

 Pe parcele de câte 75 mp - s'au aplicat primăvara înainte de semănat can- 

 tităţi de îngrăşăminte chimice corespundătore la 250 kg. salpetru de Chili, 

 600 kg. supra-fosfat şi 300 sulfat de potasiu. 



