BULETINUL SOCIBTĂŢIÎ DE SCIINŢE 217 



PROCES-VERBAL 



al Şedinţei de la ij Martie 1898. 



Bucurescî 



Şedinţa se deschide la orele 8 3 / 4 sera sub preşedenţia d-luî vice-prese- 

 dinte, d-r A. O. Saligny. 



Se dă citire procesuluî-verbal al şedinţei trecute, a cărei redactare se 

 aprobă. 



In urma votului unanim al societăţii relativ Ia admiterea de membrii noî 

 propuşi în şedinţa trecută, d-1 Preşedinte proclamă ca membrii titulari pe: 

 D-ra Cancicov, licenţiată în sciinţele naturale 

 D-1 d-r Proca 

 » Anghelescu farmacist 

 » Witting » 



» Tiiringer » 



» Vespasian » 



» d-r Furtună, medic-şef veterinar, 

 » inginer Ghirgiu, strada Regală No. 11. 

 . -In acelaşi timp anunţă şi presentaţiunî de noî membrii. 



D-1 Secretar-general presintă societăţii publicaţiunile venite în timpul 

 de la ultima şedinţă şi dă citire în parte corespondenţei, ce privesce mai 

 mult administraţia şi redacţia buletinului. 



D-1 prof. Vlădescu face o comunicare asupra Florei cryptogamice a Ro- 

 mânia. D-sa nu face de cât să continue lucrarea regretatului prof. Brînză 

 şi în acesta şedinţă presintă o parte din studiul întreprins asupra colec- 

 ţiuneî institutului botanic de la Cotrocenî 'şi promite că în curând va 

 face cunoscute şi cele-1'alte cercetări întreprinse în acest institut In acelaşi 

 timp presintă un herbar de cryptogame vasculare, în care se observă o 

 mulţime de specii noî, nemenţionate încă până acum în România. Eşan- 

 tionele au fost adunate în multiplele excursiunî întreprinse în totă ţara. 



D-1 Popovicî-Lupa comunică societăţiî resultatele căpătate în nisce în- 

 cercări cu îngrăşăminte — chimice şi gunoî — făcute pe domeniul şcoleî 

 centrale de agricultură. D-sa a constatat că punendu-se gunoî pe jumetate 

 descompus chiar 120 mii kgr. la hectar, totuşi se obţine o producţiune 

 bună, pe când în teorie se admite că 40 — ■ 6o mii kgr. la hect. e vătă- 

 mător plantelor. Tot de odată arată cum salpetrul de Chili are forte 

 multă influenţă asupra producţiuneî. Experienţele aii fost făcute maî ales 

 asupra porumbuluî şi sfeclelor de diferite varietăţi. 



D-1 d-r Istrati, e de părere că asemenea experienţe să se facă şi cu alte 

 cereale şi îngrăşăminte, bună-oră asupra grâului prin suprafosfaţî. D. Po- 

 povicî spune că asemenea cercetări sunt deja făcute de d. Roman, care 

 în o şedinţă viitore le va face cunoscute. 



