220 RULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



PROCES- VERBAL 



al şedinţei de la 4Ji6 Maiii i8p8 



Şedinţa se deschide la orele 9 sub preşedenţia d-lui Dr. A O. Saligny 

 vice-preşedinte al secţiuneî fisice. 



Se dă citire procesului verbal al şedinţei trecute, a căruia redacţiune se 

 aprobă. 



In urma votului unanim al Societăţeî relativ la admiterea de noî mem- 

 brii presentaţî în şedinţa trecută, d-1 Preşedinte proclamă ca membrii ti- 

 tulari pe d-niî: 



Inginer Mircea, la Ministerul de Domenii. 

 I. Murat, Institutul de Meteorologie, Filaret. 



In aceiaş timp d-1 Preşedinte anunţă presentaţiunî de noî membrii. 



D-1 Secretar general presintă publicaţiunile venite la Societate in timpul 

 de la ultima şedinţă şi dă citire corespondenţei, ce privesce maî mult ad- 

 ministraţia buletinului. Citesce o adresă din partea d-luî Dr. M. Jaquet 

 către Societate, prin care mulţumesce de acordarea sumei de 1000 leî 

 pentru continuarea studiului faunei române şi promite că va păstra câte 

 un eşantion din fie care speţă de animale ce va determina, pentru museul 

 societăţeî. 



Presintă apoî din partea d-luî Gauthier-Villars o adeverinţă de primirea 

 sumei de 18 19 leî adunată de Societatea de sciinţe pentru statuia luî La- 

 voisier, ce urmeză a se ridica prin iniţiativa Institutului Francieî. 



D. profesor Mrazec presintă spre publicare în buletin a doua parte 

 a studiilor geologice în Sucdva, de d. S. Atanasiu. Acest studiu privesce 

 rocele eruptive moderne din acea regiune şi stabilesce că erupţiunea lor a 

 avut loc pe la jumătatea miocenuluî şi începutul pliocenuluî. Arată tot 

 deodată şi legătura între propilit şi filonele aurifere enunţând că andesitele 

 cu hornblendă şi dacitele au filone aurifere. Dl. Mrazec observă că gise- 

 mentele aurifere dintre Olt şi Dunăre sînt legate de erupţiunî maî vechî. 



D. Mrazec face apoî o comunicare asupra constituţiuneî geologice a 

 Munţilor Vulcani, Gorj. 



Qarţite şi filite, în cari sunt cutate conglomerate şi şisturi verzi, constituesc 

 doue boite, una la S. ocupată de ganitul de la Suşiţa şi una de N. care 

 coincide cu cresta cateni, a cărei sâmbure e format de roce amfibolice (dio- 

 rite). Oarţitele şi filitele sunt metamorfozate în mare parte prin granit; 

 pe lângă acesta rocă eruptivă s'au maî găsit microgranulite şi ortofirî în parte 

 amfibolice şi micacee. Pe clina de S. a M. Vulcan se întinde o bandă de 

 formaţiunî mesozoice, la badă străbătute de diabas-porfirite. In fine de la 

 Suşiţa până la Jiu se găsesc formaţiunile de la Schelă. 



D. Rădulescu întreţine Societatea asupra unei substanţe, care tară nici 



