

BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 221 



un control, se vinde în ţară ca substanţa prezervativa vinului şi bereî. 

 Procurându-şî acesta substanţă şi analizând'o a constatat că compoziţia eî 

 corespunde cu Pasteuriana recomandată în acelaşi scop de fabricele de pro- 

 duse chimice şi în care partea principală e o florură acidă de amoniu. 

 Substanţa din comerţ conţinea încă şi maî mult florură acidă de amoniu 

 la sută de cît Pasteuriana. Experimentând, a constatat că nu se bucură 

 nici de proprietăţi prezervative şi afară de acesta, prin florură lor sunt 

 forte toxice, după cum a verificat prin numerosele experienţe făcute la 

 şcola veterinară. D-sa conchide că relativ la acest comerţ, Statul ar trebui 

 să ia măsuiî, şi un control sever să se facă substanţelor, ce sub diferite 

 numiri, se vînd în ţară, ca să nu se mai răspândescă substanţele fără nici 

 o proprietate de cât reclama lor, dar cari însă sunt forte toxice. 



D. S.Hepites prezintă o lucrare. «Calendarul la finele sec. XIX. de 

 Tondini de Carenghi» 



D-sa, cu acesta ocaziune, îşî dezvoltă ideile d-sale asupra calendarului. 

 Nu e pentru dubla dată, căci e complicată în aplicare. Calendarul nefiind 

 de cât un registru de succesiunea dilelor de la o dată la alta, d-sa crede 

 că pe acest registru se pote face ori câte calendare particulare, dnpe ceea 

 ce vom dori a însemna în cutare sau cutare loc. Aşa fiind noî admiţînd 

 un calendar, să construim acea succesiune de zile şi să-1 dăm apoi bisericeî 

 să-şi însemne sărbătorile acolo unde ea va voi ; căci noî le vom păstra. 

 Relativ la acesta se deschide o discuţie între d-niî: dr. Istrate, Pangrati 

 d-r. A. O. Salingy şi Hepites ultimii menţinând părerea, primii arătând in- 

 convenientele de sărbători fixe, etc. 



D. Hepites apoi comunică rezultatul observaţiunilor pentru determinarea 

 Declinaţiuneî magnetice la Bucurescî. (Inst. de meteorologie). 



Nu se sciaii de cât doue valori până acum: una la 1829 Dw ii°I4 

 determinată de ofiţerii ruşi şi alta la 1S67, 68, 69 Dw 7°49'j 7" 11 '; 7°>6' 

 determinate cu o busolă simplă de bătrânul Lessmann, care astă-zî se ocupă 

 cu dogăria în Bucurescî. 



După observaţiunile făcute la Institutul meteorologic Filaret, d. Hepites 

 găsesce pentru acum valorea Dw. 4V9, şi socotind, constată o variaţiune 

 anuală, ce concordă cu cea observată de Lessmann, $'g. Comunicînd aceste 

 rezultate d-luî director al Institutului meteorologic de la Viena, a primit o 

 formulă pentru calcularea declinaţiuneî Bucurescilor după a Vieneî la orî-ce 

 timp de la 1890 încoce, 



D^=DL— 3°,48 / i 4 5+o',6o2 (t— 1890) 



D. dr. Istrati prezintă societăţeî maî multe eşantione, unele lucrate, de 

 un chihlimbar forte clar şi transparent cu totul ca o sticlă puţin gâlbue 

 găsit la răsăritul Ploieştilor. In unul din eşantione se vede un lepidopter 

 f6rte bine conservat. E curiosă repartiţia acestei reşine fosilă în Ro- 

 mînia. La început s'a credut că se găsesce numai la Colţî (Buzău), apoî, 

 cum a arătat în publicaţiunile d sale, s'a maî găsit la Slănic (M). Focşani 



