294 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SClINŢE 



Junipenis, maî acopere aprope singure stîncele. Pricina acestei pustiiri 

 relativ recente, este simplă. Moşnenii Domenii nu ved nici un folos imediat 

 în păduri; eî voesc înainte de tote să'şî facă poenî pentru hrana vitelor. 

 Resultatul la care se va ajunge însă, de se va continua fără reservă stâr- 

 pirea pădurilor, va fi că într'un viitor, nu tocmai îndepărtat, totul va re- 

 mânea stânca golă. 



Intr'o regiune înconjurată de tote părţile de pante repedî, este nevoe 

 maî mult de cât ori şi unde de cruţarea pădurilor. 



Originea cscavaţiuneî Negrei. Escavaţiunî analoge cu aceia pe care o 

 vedem în colţul Moldovei, sunt un fenomen general la marginea internă 

 a Carpaîilor estici; pretutindinea ele sunt cuprinse între masa Hargiteî la 

 West şi marginea arcului carpatic la Est. Ceva maî la Nord în Bucovina 

 întâlnim escavaţiunea Dorneî, care nu e de cât continuarea celei din Negra 

 Şaruluî, nefiind separate una de alta de cât prin înălţimi de 200 — 300 m. 

 Ambele au aceiaşi constituţie geologică şi sunt cuprinse între marginea 

 ruptă a şisturilor cristaline la Est şi marginea abruptă a platoului eruptiv 

 al Calimanilor la West. Prelungind linia Dorna-Că7idreni— Negra Şaruluî 

 spre S.S.E întâlnim marea escavaţiune de la Gyergyo Szent-Miklos, udată 

 de cursul superior al Mureşului şi cuprinsă între şisturile cristaline şi masele 

 eruptive vechi (renumitele syeniturî de la Ditro) la Est şi masa Hargiteî 

 la West. 



Ceva maî la Sud în fine sunt escavaţiunile Cicul de sus şi Ciad de jos 

 străbătute de cursul superior al Oltului şi mărginite în West tot de masele 

 eruptive ale Hargiteî. Tote aceste escavaţiunî sunt în legătură genetică, 

 înainte de ridicarea Hargiteî şi a Calimanilor, exista la marginea internă 

 a Carpaţilor estici o regiune josă care se întindea departe în West pe 

 suprafaţa ocupată astădî de Hargita şi Calimanî. Pe crăpături derijate a- 

 prope Nord-Sud 'şî au făcut eşirea materiile eruptive, cari au acoperit cea 

 maî mare parte din acest şes, dând nascere Hargiteî şi Calimanilor. In 

 curgerea lor spre Est, aceste mase eruptive aii trebuit să întâlnescă mar- 

 ginea escarpată a arcului carpatic; ele nu aii reuşit însă pretutindenea a 

 se întâlni cu acesta margine. Porţiunile din şesul de altă dată, remase 

 neumplute de lava, aU rămas sud formă de goluri, alcătuind escavaţiunile 

 de care am vorbit; iar locurile unde întâlnirea s'a efectuat, le vedem astădî 

 sub formă de praguri despărţitore între aceste escavaţiunî. 



Esemplul cel maî strălucit de o asemenea barieră eruptivă este regiunea 

 de lângă Csik-Szent-Domokos între Gyetgvo-Szt-Miklos şi Csik, formând 

 linia despărţitore a apelor între isvorele Mureşului şi a Oltului. Basenul 

 din Haromszek ( Treî scaune) este separat de basenul Ciculuî tot prin. masele 

 eruptive din capătul Sudic a Hargiteî. Escavaţiunea Doma-Ne'grâ nu este 

 deci de cât un rest din şesul de altă dată închis în West de lavele Ca- 

 limanilor. 



Ast-fel de escavaţiunî datorite unui fenomen vulcanic, sunt numite de 





