BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 297 



bateri aşa de colosale, pentru îndeplinirea căriea a trebuit un timp in- 

 comparabil maî lung, de cât existenţa efemeră a unui lac. Acest lac ar fi 

 putut, pote, să înlesnescă pentru un scurt timp acţiunea erosiuneî în in 

 nivel ceva maî ridicat, dar că el să-şî fi esercitat acţiunea de la început 

 până la sfîrşit, este cam greu de închipuit. 



Asupra căuşelor directe a acestei strebaterî, ne lipsesc până acum date 

 positive. Din cele spuse reese dar: 



i) Ridicarea barierei eruptive a Calimanilor a provocat deviarea Bis- 

 triţei, silind-o să strebatâ masa şisturilor cristaline. 



2) Acesta străbatere nu a putut începe de cat cel maî tărdiu la finele 

 miocenuluî. 



Caractere geologice şi petrografice. 



Din punctul de vedere geologic, colţul Moldovei e constituit din 2 părţi 

 diferite prin origina ca şi prin forma lor: 1) din masele eruptive ale Calima- 

 nilor şi 2) din deposite eocene şi un mic sloiu de şisturî cristaline, ambele 

 formând fundul escavaţiuneî. Să considerăm acum în parte pe fie-care. 



I. 



MASELE ERUPTIVE DIN CALIMANI 



Consideraţiunî generale. 



La marginea vestică a Carpaţilor Moldovei se ridică masa eruptivă cea 

 maî puternică din Europa, care în literatura geologică portă numele de 

 Masa Hargiteî = Hargittazug. Ea începe în Sud de la Mdlnos, în Comit. 

 Hâromszek (trei scaune) şi se continuă neîntrerupt în direcţiunea arculuî 

 carpatic până în pîrîul Tihuţa şi pasul Borgo-Prund la Nord, adică până 

 în o linie, care ar merge de la Dorna Watra la Bistriţa. Lungimea eî e 

 aprope 150 km., iar lărgimea cea maî mare în dreptul Calimanilor este 

 de 60 km. In Est, acesta masă eruptivă se ridică repede şi vine maî p.re- 

 tutindinea în contact cu masa şisturilor cristaline şi cu masa eruptivă veche 

 a sieniturilor de la Ditro\ acolo unde atingerea nu s'a îndeplinit, aii luat 

 nascere escavaţiunile, de care am vorbit maî sus. In West ea se lasă treptat 

 în basenul neogen transilvan. 



Porţiunea din masa Hargiteî aşedată la Nord de străbaterea Mureşului 

 constitue înălţimele Calimanilor. Cum vedem numele de «Hargittazug» 

 dat maseî întregi, este usurpat de munţii Hargiteî, din causă că în aceştî 

 munţî s'au făcut întâile studii detailate asupra acestor mase eruptive. 



întinderea cea maî considerabilă a maselor eruptive, vertical şi orizontal 

 o găsim tocmaî în Calimanî şi numele de masa Hargita Calimani ar 

 corespunde maî bine cu raporturile orografice. 



