302 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



fără succes chiar în Ungaria. Deja din 1879 începe ase întrebuinţa pentru 

 rocele din masa Hargita-Caliman, numai numele de andeait. 



Din cele spuse urmeză dar că numele kilometrice, ca : Andesin-Amphi- 

 bol-Angit Trachyt, orî numele hybride ca Andesit-Trachyt, pe care le în 

 tâlnim în literatura veche, sunt nume părăsite de maî bine de 20 de anî, 

 de toţi cari s'au ocupat maî de aprope cu rocele din Hargita-Caliman. 

 Aceste nume corespund la o faşă istorică a petrografieî ; astă-dî însă când 

 acesta sciinţă îşî are normele eî bine stabilite şi dispune de metodele de 

 Cercetare cele maî exacte, aceste nume nu maî au nici un sens. 



Griuisteintrachy. Acest nume care are un deosebit interes geologic, 

 îl întâlnim de asemenea în literatura veche dat rocelor din Calimanî. Rich- 

 thofen a impărţit din 1860, rocele eruptive terţiare din Carpaţî, după vîrsta 

 erupţiuneî lor în următorele 4 grupe : 



1) Grtînsteintrachyte=propilit, 



2) Grauetrachyte=andesit, 



3) Riolite=trachiturî quarzifere, 



4) Basalturî. 



Seria erupţiunilor terţiare sar fi deschis în Carpaţî, după Richthofen, cu 

 Griinsteintrachitele, care ar representa aşa dar membrul cel maî vechiu 

 şi s'a stins cu basalturile membrul cel maî nou. 



In 1863 Guido Stache(i) admite acesta succesiune numai că în grupa 

 rioliturilor = trachiturilor quarzifere a luî Richthofen, deosebesce o grupă 

 a trachiturilor quarzifere vechî~ăltere Quarztrachyte, pentru care pro- 

 pune numele de dacit, după numele vecheî Dacia şi o grupă a trachi- 

 turilor quarzifere nouă=jungere Quarztrachyte, pe care le lasă tot sub 

 numele de riolite dat de Richthofen. Succesiunea probabilă a rocelor 

 eruptive terţiare în Transilvania ar fi dar după Stache următorea: 



1) Griinsteintrachyte=propilite, 



2) Trachiturî quarzifere vechî=dacite, 



3) Grauetrachyte^andesite, 



4) Trachiturî quarzifere nouă=riolite, 



5) Basalturî. 



In 1867 Richthofen găsi că şi în America de Nord, în Sierra Nevada, 

 roci eruptive asemenea cu Griinsteintrachitele, ocupă aceiaşî posiţiune 

 geologică ca şi în Carpaţî, adică sunt maî vechî de cât trachiturile obici- 

 nuite şi andesiturile. El propuse pentru aceste roci numele de propilit, 

 fiind-că printr'insele s'au deschis părţile activităţeî vulcanice terţiare. 



Acesta succesiune în timp a rocelor eruptive terţiare, recunoscută în- 

 teiu de Richthofen în regiunî aşa de depărtate ca America de Nord si 

 Carpaţî şi considerată în 1878 de Gotfrey ca normală în masele eruptive 

 ale japoniei, a fost până în 187S admită în sciinţă ca una din cuceririle cele 



(1) G. Stache. Geologie Siebenbiirgens, pag. 48 şi 72. 



