306 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



scurt vederile renumitului petrograf ungur, Fr. Schafarzik (i) asupra aceste 

 chestiuni : 



i. Atât din punctul de vedere petrografic cât şi din cel geologic, pro- 

 pilitul nu formeză o grupa de roci deosebită. El este numai o modifica - 

 ţiune, care se pdte presenta la tdte rocele cuprinse altă dată sub numele 

 general de trachit (andesit, dacit, trachit, riolit) stand în strânsă legătură 

 cu rocele normale respective din care a luat nascere. 



2. Ciclul d? erupţiune a rocelor terţiare a început î>i Ca'paţî cu roci 

 maî acide, care cuprind ortoclas ; rocele mal basice ca andesitxrile aii 

 erupt maî tîrdiu. Fropilit basic adică care provine din modificaţiunea an- 

 desiturilor, nu s'a observat la începutul ciclului. 



Basalt. Roca numită basalt este de asemenea citată în literatura veche 

 ca luând parte la constituţiunea masei Hargita-Caliman. 



Stache (2) o menţioneză în munţii Hargiteî, la Topliţa şi pîrîul Tihuţa 

 în Calimanî. 



Herbich (3) o citeză şi el în Calimanî. Koch şi Primics (4) o descriu şi 

 eî sub numele de basalt doleritic—doleritische Basalt, în Calimanî în va- 

 lea Bistriţei transilvane. Cercetările maî nouî însă au arătat că aceste roci 

 nu sunt alt- ceva de cât andesiturl piroxenicc cu olivin, aşa dar un ter- 

 min basic al andesiturilor, formând trecerea la basalturî. 



Adeverate basalturî însă nu sunt dovedite pană acum în HargitaCa- 

 liman. 



Literatură specială asupra Calimanilor. 



Din cele spuse s'a vedut că despre un studiu petrografic maî serios a 

 rocelor din Hargita-Caliman nu pote fi vorba de cât cam de la 1878 încoce, 

 adică în urma lucrărilor luî Stache şi Herbich. 



Cât se atinge de Calimanî, ambiî aceştî autori nu s'aîi ocupat maî de 

 aprope cu dînşiî. Stache spune numaî că aceiaşî constituţie petrografică 

 ca a Hargiteî, trebue a se presupune şi în Calimanî. Asupra părţii de la 

 «Triplex confinium» Stache citedă după von Alth care a visitat acesta 

 regiune în 1854, următorele: «ceia ce curprinde maî mult este trachitul 

 de la Triplex confinium, sub Pietrele roşii. El este aicî în totul asemenea 

 uneî lave; într'o pastă negră se ved nenumăraţi cristalî mici, albî de feld- 

 spat, şi straturi forte porose de lavă alterneză orizontal cu straturi com- 

 pacte, în tocmaî ca în curentele de lavă a vulcanilor. Păreţiî porilor sunt 

 tapisaţî cu un mineral verde, care se pare a fi allophan (5).» 



(1) Fr. Schafarzik. Ueber dic Propylite-Frage Fold. Kozlonyi. 1886 pag. 858. 



(2) Stache Op. cit. pag. 52. 



(3) Herbich Op. cit. pag 342. 



(4) Primics Op. cit. 



(5) Stache. Geologie Siebcnbiirgens. pag. 325. 



