BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 309 



III. Andesite cu amfibol şi anume: i) andesite cu amfibol, 2) andesite 

 cu amfibol şi hipersten şi 3) andesite cu amfibol şi augit. 



IV. Andesite cu piroxen în care destinge : 1) andesite cu un piroxen 

 nedeterminabil, 2) andesite cu hipersten şi augit, 3) andesite cu hiper- 

 sten, 4) andesite cu augit şi hipersten, 5) andesite cu augit şi 6) an- 

 desite piroxenice ce conţin oliv in. 



Din totă literatura care mî-a trecut sub ochi, resultă că numai pote fi 

 vorba de trachit, orî de Grunsteintrachyt şi basalt ca luând parte con- 

 stitutivă în masa Hargila-Caliman. Tote rocele ce constituesc acesta masa 

 sunt andesiturî. Dacă trachiturî adeverate se pot presenta, ele trebue să 

 se găsescă ca inclusiunî, ca corpuri străine cuprinse în tufurile, conglo- 

 meratele şi blocurile andesiturilor, rupte în erupţiuniîe lavelor andesitice 

 din o vatră vulcanică maî veche. Chiar tufurile care înconjură masa Har- 

 gita Caliman la esterior, pot să fie în parte adevărate tufuri trachitice, 

 un rest al unui acoperiş vulcanic maî vechili, peste care s'aii aşedat lavele 

 andesitice care au dat nascere Hargiteî şi Calimanilor în forma sub care-î 

 vedem astădî. 



DESCRIEREA ROCELOR 



Rocele pe care le am adunat în escursiunile pe Calimanî sunt în număr 

 de vre-o 40 exemplare, cele maî multe diferite în aspect. In 35 de secţiuni 

 le am determinat în Institutul de Mineralogie şi Petrografie a Universitate! 

 din Viena de sub direcţia profesorului G. Tschermak. Ceia ce a trebuit 

 să am în vedere, în studiul acestor roci, aii fost înainte de tote proble- 

 mele geologice legate cu presenta lor. Pentru a permite controlul unor 

 studii maî detailate asupra acesteî prea interesante regiuni, voî descrie rocele 

 grupate după regiunile de unde provin. 



I 



Rocele din Delugan şi Bucciniş. 



Clina estică a Calimanilor din acesta regiune cade în formă de terase 

 spre Păltiniş, pentru a se alipi de marginea vestică a maseî şisturilor cris- 

 taline.^ In malul stâng al pîrîuluî Călimănel, lângă crîşma din Păltiniş, ob- 

 servăm d'asupra şisturilor cristaline şi amestecate în aluvium tufuri tra. 

 chitice şi sfârămături de trachit, care nu sunt de cât continuarea celor 

 de pe stânga pîrîuluî Drăgoeseî, despre care voiiî vorbi maî încolo, Dea- 

 supra acestor sfărămăturî trachitice urmeză imediat andesiturile. Deschi- 

 derea, de care vorbesc, este prea mică pentru a îndreptăţi conclusiunî maî 

 departe, aşa că chestiunea dacă aicî avem de aface cu un acoperiş eruptiv 

 maî vechia de tufuri trachitice, psste care s'a revărsat lavele andesitice 



7 



