3lâ BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTINŢE 



negre încrucişate în unghiu drept; e probabil deci ca o parte din ele- 

 mentul negru, pe care îl iau drept magnetit, să aparţie la ilmenit. 



Cum să scie ilmenitul întovărăşesce foite des augitul şi oliviii în ande- 

 siturî. Un mijloc sigur pentru a-1 deosebi de magnetit este dacă tratăm 

 preparatul cu HC1 diluat, ferbinte, granulele de magnetit se solvesc pe când 

 ilmenitul maî greu solubil remâne (Schafarzik. Pyroxen-Andesite des 

 Cserhat. 1895 pag. 346). 



Jn andesiturile din Delugan şi Bucciniş, ambele elemente piroxenice 

 sunt puternic representate; în unele secţiuni se pare că domină hiperstenul, 

 în altele augitul. Ceia ce reese din studiul acestor roci este că o deosebire 

 în andesitwî cu augit şi andesituri cu hipersten este neaplicabilă; cel maî 

 potrivit este tipul numit de Zirkel andesite cu piroxen (monoclinic ş 1 

 rombic). 



Caractere vulcanologice. Cum se scie între erupţiunile vulcanice cari aii 

 loc astă-dî la suprafaţa pămîntuluî se pot deosebi 4 tipuri: 1. Erupţiunî 

 amestecate din reversărî de lavă fluidă şi proiecţiunî vulcanice (cenuşe, 

 bombe, etc), cari daii nascene la aşa numiţii strato-vulcaniî, constituiţi 

 din o alternanţă desă de straturi de lavă compactă şi de tufuri, de unde 

 trebue să conchidem la revărsări repeţite de lavă întrerupte prin ploi de 

 cenuşe. Aceste straturi sunt în general înclinate din centrul vulcanului spre 

 piciorul conului vulcanic. Tipul acestui soiu de erupţiunî îl avem în Vesuv 

 şi Etna. 2. Erupţiunî de lavă, în care aii loc numaî reversărî de lavă 5 proiec- 

 ţiunile lipsesc aprope complect. Aceste erupţiunî daii nascere la forme dis- 

 coide lăţite, alcătuite aprope esclusiv numaî din straturi de lavă, fără al- 

 ternanţă de tufuri. Tipul în vulcaniî din Hazuai. 3. Erupţiunî de cenuşe 

 în care apar la suprafaţa pămîntuluî numaî proiecţiunî fără lavă, orî acesta 

 din urmă e cu totul subordonată, ex.: Monte nuovo, Temboro, etc. 4. Erupţiunî 

 de voporî în care magma nu ajunge maî de loc la suprafaţă, ci aii loc numaî 

 explosiunî de gazurî, dând nascere la o formă golă, la o escavaţiune, pe su- 

 prafaţa pămîntuluî. Exemple: Bandai-San în Japonia (1888). Diferenţele 

 între aceste 4 tipuri de erupţiunî îşî aii causa numaî în cantităţile diferite 

 de gazurî absorbite în magmă. O magmă săracă în vapori provocă o erup- 

 ţiune de lavă; un conţinut maî mare în gazurî dă nascere la erupţiunî 

 mixte; când conţinutul în gazurî este forte bogat avem erupţiunî de cenuşe, 

 în fine dacă gazurile sunt în maî mare câtime în raport cu magma, au 

 loc erupţiunî de vapori. Natural că între aceste 4 tipuri de erupţiunî există 

 tote transiţiunile posibile, chiar pentru unul şi acelaş vulcan considerat în 

 diferite timpuri. (Ed. Briickner. Die ieste Erdrinde. 98 pag. 110). 



Pentru lavele din Delugan şi Bucciniş şi în general din Hargieta-Cali- 

 manî, vii) în consideraţie numaî cele 2 tipuri dintâiu. In regiunea de care 

 ne ocupăm, n'am observat nicăirî tufuri orî boambe vulcanice, isolate or 

 alternând cu lavele, de şi în marginea teraselor avem deschideri de maî 

 multe deci de metri ; ace'aşî lucru l'am observat şi pe pîrîul Bucciniş, unde 





