BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIIXŢE 313 



avem deschideri de maî multe sute de metri, după cum vom vedea în 

 urmă. Am avea decî de-aface aici cu un tip de erupfiune de Lavă. Laveb 

 basice andesitice de pe Delugan au trebuit dar să fi fost relativ sărace 

 în gazurî, de ajuns de fluide şi răcirea lor să se facă încet, aşa că gazările 

 s'au putut exala în linisce şi uşor la suprafaţă, dând nascere după sleire la 

 roci compacte orî forte puţin porose, separate în plăci, adică la forma de 

 lavă care în nomenclatura germană portă numele de plattenlava orî fia- 

 dcnlava. Sărăcia masei fundamentale în substanţă sticlosă şi constituţia eî 

 în cea maî mare parte din microlite, pe care o observăm la andesitunle 

 de pe Delugan, vorbesce tot pentru o curgere liniştită şi o răcire treptată a 

 acestor lave. 



O altă conclusiune, la care ajungem din modul cum se presintă lavele 

 andesitice în acesta regiune şi în general în totă partea ce o cunosc din 

 Calimanî, este că aceste lave s'au răspândit maî mult orizontal ca nisce 

 pături fluide aşedendu-se una peste alta, dând nascere după sleire la în- 

 făşurarea geologică a uneî mase eruptive numită decke= pătură. In Caii. 

 manî nu avem decî de aface cu o masă eruptivă care s'ar presenta în 

 cuxen\.e=strom, pornind din o parte centrala şi respândindu-se maî mult 

 în o direcţiune. Solul peste care s'a revărsat lavele Calimanilor a trebuit 

 dar să fie în general plan; acesta e şesul despre care am vorbit la înce- 

 put că se întindea la marginea vestică a arcu'uî carpatic. înainte de a 

 exista masa Hargietta-Caliman şi al cărui rest îl vedem astă-dî formând 

 fundul escavaţiuneî Negrei. 



O napă fluidă, fie orî cât de vîscosă nu s'ar putea ţinea în echilibru 

 pe o grosime de 500 m. cum e în caşul nostru diferenţa de nivel între 

 Păltiniş şi terasa cea maî superioră a Buccinişuluî; e natural dar să ad- 

 mitem că, avem de a face cu maî multe nape ori cursuri de lavă cari 

 s'au suprapus în difej'ite timpuri. Aceste curgeri periodice se pot recunosce 

 în natură după straturile de scorie = Schlackenschichten, care trebue să 

 se înterpună între straturile compacte ale lavei sleite. Aceste straturi de 

 scorii se formeză cum să scie pretutindeni unde lava fluidă vine în contact 

 cu obiecte reci ori în atingere cu aerul, prin urmare înainte de tote la 

 suprafaţa cursiduî de lavă şi la partea sa inferior ă. 



Ca o consecuenţă a uneî răciri maî rapide urmedă că aceste stra- 

 turi de scorii sunt maî bogate în basă sticlosă şi forte porose, de 

 multe orî chiar spongiosă, pe când partea maî internă a curentului ră- 

 cindu-se treptat devine după sleire compactă, aprope în întregime cristalină, 

 cu puţină basă steclosă. In regiunea de care vorbim n'am întîlnit aseme- 

 nea lave porose; pe pîrîul Bucchriş însă le întâlnim forte des, după cum 

 vom vedea mai departe. 



Maî sus de muntele Bucciniş, în Piatra Caliman, sub coma Calimanuluî, 

 pe Caliman Ciribuc, pe coma dintre Pietrele roşii şi Lucacî, lavele porose. 

 cavernose, cu aparenţa de sgură, sunt forte respîndite, 



