320 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



dunklen Umrandungen der Hornblenden und Biotite in den massigen Ges- 

 teinen. Neus Iahrb. f. Min. Geol. u. Pal. 1883 II pag. 1). Dacă acesta mar- 

 gine complect compacta a maî fost observată în natură, n'am cunoscinţă. 

 Becker însă spune că în experienţele luî cu cristale de hornblendă ne alterate 

 în lave andesitice topite, nu a reuşit că reproducă împrejurările din natură, 

 adică să înconjore hornblendă cu un agregat de granule negre, ci a obţinut 

 tot-d'a-una o margine ne'grâ compactă, adică tocmai ceia ce observăm în 

 natură la acest andesit de pe Bucciniş. De remarcat e încă faptul că 

 nici unul din numeroşii cristalî de augit alăturaţi nu presintă acesta margine 

 de opacit; causa pote să fie dublă: orî-că hornblendă fiind maî fusibilă de 

 Cât augitul a fost atacată de magmă maî uşor, orî că cristaliî de horn- 

 blendă s'au format în alte împrejurări de cât cele-lalte elemente, venind deja 

 formaţi în magma din care a cristalisat augitul. Din cele spuse urmeză că 

 roca este un tip amestecat de andesiturî cu piroxen şi andesiturî cu augi 

 şi hornblendă cu hipersten subordonat accesor oliviii. Structura hialopili 

 ticâ bogată în basă sticlosă. 



11. Pîrîul Bucciniş în fund. Roca are o culore brun-roşiatică, cu o 

 structură porfirică mijlocie granulară din cele maî pronunţate, aşa că ma- 

 croscopic am putea să o luăm drept un adevărat porfirit. Secţiunea în lu- 

 mina reflectată brun-roşiatică. 



In masa roşiatică se văd cristale albe sticlose de plagioclas, granule marî 

 orî prisme scurte negre-verdî de piroxen şi ace negre strălucitore de horn- 

 blendă. Sub m. masa apare cenuşie-închisă, constituită din basa sticlosă 

 abundentă, microlite de feldspat, cristale marî de plagioclas şi particule 

 negre de magnetit; în totă masa se ved răspândite pete şi vine brune ca 

 rugina. Plagioclas cu caracterile obicinuite. Extincţiunea trece de multe orî 

 peste valore de 35 , de unde ar urma că avem de aface cu un bitownit. 

 Augit în mare câtime cu pleocroismu şters. Hornblendă cu caracterile 

 descrise destul de abundent. Hipersten tipic în câtime maî mică de cât 

 augitul şi maî răspândit ca şi hornblendă. Roca este dar un tip amestecat 

 din cele maî pronunţate adică : andesit cu augit, hornblendă şi hipersten 

 cu structura hialopilitică bogată în basa sticlosă. 



12. Pariul Bucciniş aprdpe de fund. Roca e de culore brun-roşiatică 

 ceva maî deschis de cât cea de sub 11, porosă, aspră, stricătura neregu- 

 lată, structura porfirică, mijlociu granulară. In masă cristale albe de plagio- 

 clas, granule negre-verdî de piroxen şi prisme orî ace strălucitore de horn- 

 hlendă. 



Secţiunea de cu'orea rugineî. Sub m. masa, în mare parte descompusă 

 în o substanţă ruginie, bogată în materie amorfă. Plagioclas ; multe cris- 

 tale sunt cu totul pline de o substanţă amorfă roşiatică de aceiaşî natură ca 

 pete din masă; frumose secţiunî cu structura zonară, partea internă se stinge 

 sub un unghiu maî mic de cât învălişul. Extincţiunea între 35 — 49 , deci 

 bitoivnit. Hipsrsten f. abundent, în cristale marî, ruginite la suprafaţă ; ma- 



