BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCTlNŢE 323 



piroxenice mal basice. Observaţiunî maî de aprope în acest sens ar putea 

 să ajungă la conclusiunî de cea maî mare importanţă în succesiunea în timp 

 a lavelor Calimanuluî. 



III 

 Roce din gura Haitei şi Caliman Ciribuc. 



Pornind din Negra Şaruluî în sus pe Negră, după o distanţă de 5 km. 

 ajungem în capătul Piciorului Smida noue; ambele maluri ale Negrei sunt 

 până aici constituite din deposite eocene. De aici însă intrăm în platoul 

 eruptiv; în valea strimtă a Negrei nu vedem de ambele părţi de cât pereţi 

 verticali alcătuiţi din bancuri aprope orizontale de andesituri. La gura 

 Haitei aceste straturi orizontale se arată forte bine descoperite în malurile 

 Negrei, tocmai la locul unde este iezetura — aşa numitul Haitii. — Suind 

 de la gura Haitei pe graniţă spre Caliman Ciribuc, întâlnim blocuri co- 

 losale alcătuite din roce negre părose. Voî descrie din acesta regiune numai 

 un eşantilion luat din aceste blocuri aprope de vîrful Caliman Ciribuc. 



16). Caliman Ciribuc, sub vîrf spre gura Haitei. 



Roca e de colore negriciosă, spongiosă, cu aspectul unei sgurî. In masă 

 vedem cristale forte mici de plagioclas cu strălucire sticlosă, granule mari 

 de piroxen şi particule brune de un mineral feruginos. Secţiunea negri- 

 ciosă semănată de puncte brun roşietice. Sub m. Masa constituită din basă 

 sticlosă; care din causă că secţiunea nu este în deajuns de subţire apare 

 negră opacă, semănată de pete brune închise. Plagioclas forte abundent, 

 în general în secţiuni forte clare, numai puţine au interposiţiunî amorfe 

 de aceiaşi natură ca masa. Tote apar constituite din lamele polisintetice 

 grose. Extincţiunea are valori mari între 35 — 45 ° decî un bitozvnit, dar 

 şi valori maî mari de 45 ° care ar denota un anortit. Augit tipic, ne- 

 pleocroic, în granule mari, ori în secţiuni octogonale basice cu striurî de 

 clivagiu după feţele prismei. îngemănări adesea-orî în forma zinel lame 

 intercalate între 2 părţi cu aceiaşi orientare optică. 



Colori de polarisaţiune forte vii. In cristale se observă inclusiunî amorfe 

 sub forme de pete brune, de aceiaşî natură ca şi acele din masă, provenite 

 probabil din o transformare a inclusiunilor de magnetit. 



Magnetitul din causa că masa e negră nu se pote observa. Spaţiurile cari 

 constituesc porii, au contururi rotundite ori puţin ramificate; pereţii lor 

 sunt goî, ne tapisaţi de nici un product. 



Se observă admirabil cristale de plagioclas intrând de multe ori până 

 la jumetate din lungimea lor în aceste spaţiurî deşerte, aceiaşî observa- 

 ţiune pe care am menţionat'o No. 13. Roca e decî un andesit cu augit 

 cu structura vitrofirică, represintă stratul de scoriî de la suprafaţa unuî 

 curent de lavă augitică. 



