BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 325 



bancuri neregulate prin crăpături orizontale şi verticale, de multe ori ma- 

 sive. Ca exemple voiu descri 2 eşantilione cu acest caracter. 



17. Haita pe stânga la gura pîrîiduî Răchitiş. Roca e de culore negră 

 compactă, forte dură, stricătura plană, aspect basaltic. In masă se ved 

 secţiuni mici strălucitore de plagioclas şi granule de piroxen mari negre 

 verduî. Sub m. masa cenuşie închisă este constituită din basa sticlosă, mi- 

 ccolite, granule de augit şi opacite. Plagioclasul în secţiuni în general lim- 

 pedî. Augit nepleocroic. Oliviu bine representat. Roca e dar un andesit 

 cu augit şi oliviii cu structura hialopiliticâ din un agregat de microlite de 

 plagioclas şi augit, bogat în basa sticlosă. 



18. ¥îriul Panac, la gura pîrîiduî Tâetureî. Aprope acelaşi aspect ca 

 precedenta, bate puţin în verde. Secţiunea cenuşie verde. Sub m. masa din 

 un agregat de microlite feldspatice şi augitice bine individualisate, parti- 

 cule negre numerose şi basa sticlosă. Plagioclasul, în mare parte plin de 

 inclusiunî aşa că apare forte turbure, este labrador. Augit tipic, lipsit de 

 pleocroism. Magneţii. In secţiune se observă o crăpătură umplută cu o 

 substanţă fibrosă brungălbue. Roca e un andesit cu augit cu structura 

 hialopiliticâ. 



Din aceste 2 exemple se vede că avem de aface cu un andesit augitic 

 curat; presenţa olivineî ne denotă un tip basic, o transiţiune spre basal- 

 turî ; posiţia geologică singură ar putea să stabilescă dacă în acest cas 

 avem de a face cu basalturî ori cu un andesit augitic. Cum se scie ba- 

 salturile sunt incontestabil, maî tinere de cât andesiturile ; ele trebue deci 

 să se presinte în natură la partea exterioră a acestora ; orî-când se pre- 

 sintă în interiorul masivului andesitic şi la partea inferioră a acestuia ca 

 în caşul nostru, el trebue să se afle în forme de filone ori în formă de 

 straturi z'/z//7mW=Intrusivlager, între masele andesitice; [acest fapt însă 

 nu se observă în regiunea de care vorbim. Cum am vedut din literatură. 

 Stadie, Kock, Primics, menţioneză basalturî în Calimanî; Zirkel de ase- 

 menea pomenesce de basalturî în Calimanî, la Strâmba şi valea Bistriţeî: 

 la toţî însă e vorba de basalturî doleritice, ceia ce nu e caşul la noî. In 

 literatura maî noue nu am vedut pomenindu se de basalturî în Calimanî. 

 Intr'un timp, când presenţa olivineî într'un andesit piroxenic, era de ajuns 

 pentru a face din acesta rocă un basalt, a fost posibilă confusiunea în 

 nume. Schafarzik spune că andesiturile piroxen ice din Cserhât, aii fost maî 

 înainte descrise de Stache ca basalturî. Din aceste fapte urmeză că pre- 

 senţa basalturilor în Calimanî nu este până acum deplin dovedită. 



V 

 Rocele de pe coma dintre Pietrele-Roşiî şi vîrful Lucacî. 



Urcând de la gura pîrîuluî Tăetureî pe piciorul Muncel, ajungem la pi- 

 ramida de pe «Triplex confinium». 



