326 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCI1NŢE 



Aici ne aflăm pe suprafaţa unei terase eruptive, întreruptă de resturile 

 altor terase maî înalte. Unul din aceste resturi este vîrful Pietrele roşiî, 

 a căruî parte din spre Moldova formeză un părete vertical din straturi 

 orizontale de andesituri negre cenuşii; sus pe vîrf aceste straturi se ved 

 descoperite alcătuind o suprafaţă plană ca un soiu de masă; înclinaţia 

 lor este abia de 15 spre Sud. In apropierea Pietrelor roşiî se ved nu- 

 merose resturi de înălţimea de altă dată a platoului eruptiv; unele din 

 aceste portă numele forte caracteristic de «Podul de piatră», probabil 

 fiindcă poporul în imaginaţiunea luî plastică, le-a comparat cu resturile 

 unor piciore de Pod. 



C6ma care legă Pietrele roşii cu vîrful Lucacî are de asemenea carac- 

 terul uneî terase escarpată spre basenul Negreî. In vîrful Lucacî ande- 

 siturile sunt desfăcute în plăcî, aşezate aprope orizontal. Priveliştea cea 

 maî întinsă şi cea maî măreţă asupra estremităţiî nordice a Calimanilor 

 şi basinuîuî Dorna-Negra, o avem de pe vîrful Pietrelor roşiî şi din vîrful 

 Lucacî. Spre Sud Pietrosul, pe linia despărţitore a apelor între Mureş 

 şi Bistriţa, domină regiunea; spre Nord-West şi Nord, se deschide în în- 

 tregime basenul Dorneî cu Dorna-Candreni. Spre Est privim ca într'o pa- 

 noramă în escavaţiunea Negreî. 



Rocele adunate din acesta regiune au aspecturî forte diferite; ceia ce 

 e maî interessant însă este că pe lângă tipul andesitutilor cu piroxen, 

 tocmai aici în partea superiord a masei andesitice întâlnim modificaţiunea 

 propilitică cu homblenda verdie. 



Exemplele următore ne vor da o idee de constituţia petrografică a a- 

 cesteî regiuni pitoresc!. 



19. Vîrful Pietrelor roşiî. Roca este n^gră cenuşie, porosă, aspră, cu 

 stricătura neregulată ; sub lupă apare cu o structură porfirică fin granulară. 

 Porii sunt umpluţi ori tapisaţi cu o substanţă gălbie. Sud m. Masa e con- 

 stituită din o basă sticlosă ndgră, microlite nu se pot observa. Plagio- 

 clasitl ocupă cea maî mare parte din suprafaţa secţiuneî; maî tote cris- 

 talele sunt pline de inclusiunî sticlose, numai o zonă esterioră rămâne 

 maî tot dea-una clară ; de multe orî se observă o disposiţiune zonară a 

 acestor înclusiunî, de unde t.rebue să conchidem la periode alternative 

 mal reped! şi maî încete în crescerea cristalelor. Augit în granule mari şi 

 prisme scurte, şi în fragmente mic! respîndite în masă. Pleocroismul nul. 

 Porii se arată cu totul umpluţi orî tapisat! cu o substanţă brun gălbie, 

 birefringentă ; care sub un grosiment maî puternic arată o structură «fin 

 fibrosă»; probabil că avem de aface cu un product posterior de natura 

 unu! zeolit. Roca e dar un andesit cu augit cu structura vitrofirică, ca 

 şi acel descris sub No. 16 din Caliman Ciribuc, decî represintă de ase 

 menea stratul de scorie. 



20). Sub vîrful Pietrelor roşiî între acestea şi Triplex confinium Acesta 

 este roca curiosă, pz care am vedut-o în literatură că o descrie v. Altk 



